Dobrave v 19. stoletju

1 Zemljevidi
1.1 Franciscejski kataster 1826
V Franciscejskem katastru (1826) zapisana ledinska imena na Dobravah so: Oistra Pezh, Wrezhje, Rudne dela, U Partih, Per Meklaushouz, Bach Leibnitz, Per Zerku, Ober Dobra[v>u>]wa, Sakrajam, Mitter Dobra[v>u>]wa, Na vod, Lippenza, Pod Pezhmi, Na Radaun, Pezerjau Pole, Spoden dobrauski Pole, Unter Dobra[>]wa, U Reber, Preserenski Borsht, Presrenach, Mezessen, Na Predaniach, U sarah, Per Matizhk, Nasgornim Pol, Pod Koritam, Sa Pashtuam. Cerkev je označena kot St. Helena, po svetnici, z besedami Josipa Lavtižarja, »materi rimskega cesarja Konštatina. Ta je potovala v Jeruzalem in tam našla Kristusov križ«. Hiše so na zemljevidu številčene od Prezrenj navzgor do Zgornje Dobrave, kjer je zadnja Brezovica in Mišače sta v drugih katastrskih občinah.
Natančnejši zemljevidi s parcelnimi številkami so na naslovu Mapire.eu.
1.2 Reambulirani kataster 1868
V reambuliranem katastru so poleg Dobrav in Lipnice spadale pod Dobravo še Prezrenje, ne pa Mišače. Imena na Zgornji Dobravi: Vreče, v parteh, pri švelcu, sv. Helena, pri cerkli, Lipnica, Miklavžovc, mlinski potok, na radvoni, Lipenca potok, na vodi, zgornji log, reber, Presrenjski boršt, Presrenjski travniki, Presrenjsko polje, Presrene, Zgornja, Srednja, Spodnja Dobrava.
1.3 Special-Karte des Herzogthums Krain
*Henrik Freyer: Mishazhe, Ober Dobrava, Mitter Dobrova, Unt. Dobrava, Lipniza (Leibniz). Med Srednjo Dobravo in Prezrenjami sta bili očitno dve vzporedni poti, povezava je bila tudi med Zgornjo Dobravo in Kamno Gorico.
1.4 Topografska karta 1880
Med Kamno Gorico in Savo se vleče od severo-zapada proti jugovshodu dolga iz miocenih naplavin obstoječa planota, ostanek nekdanje miocene ravnine, ki se je prostirala do Javornika, ki se je pa pozneje raztrgala na več kosov. Ta planota je nastala vsled globoko vrezane Save in Lipnice. Na nji leže Zgornja, Srednja in Spodnja Dobrava. Ime iz dob - hrast. V Srednji Dobravi (503 m) je župna cerkev, v Zgornji je pa za rastlinolovce znamenito veliko brinovo drevo. -- Josip Ciperle:
2 Kultura
2.1 Imena
O krajevnem imenu Mišače ter priimkih Pegam in Ažman.
O krajevnem imenu Mišače je spotoma pisal akad. France
Bezlaj v Slovenskih vodnih imenih (2. knjiga, Ljubljana 1961)
pri vodnem imenu Mišatovec, ko je z imenoma Mišatovec
in Mišetnica, za kateri je zatrdil, da izvirata iz slovanskega
osebnega imena *Myšęta, primerjal krajevno ime Mišače
pri Radovljici. Pri tern imenu se je ustavila tudi Jožica
Škofic, ko je v članku za Merkujev zbornik (dvojna stevilka
Jezikoslovnih zapiskov za leta 2007, posvečena 80-letnici
Pavleta Merkuja) razlagala ledinska in krajevna imena okrog
Kamne Gorice. Takrat sem ji podal svojo kratko razlago
imena Mišače, ki jo je tudi priobčila.
Akad. Bezlaj ima vsekakor prav, ko ime Mišače izvaja
iz slovanskega (staroslovenskega) osebnega imena, le da
ne pove natančneje, za katero podstavo gre. Podstava je
namreč zloženo osebno ime, katerega drugi del predstavlja
sestavina -mysl' (danes 'misel'). Primerjalno slovansko,
zlasti dobro dokumentirano staropoljsko imensko gradivo jasno kaže, da so staropoljska osebna imena Myszak,
Myszek, Myszko, Myszyna izpeljana iz zloženih osebnih
imen Myślibor, Myślimir ali Dobromysl, Drogomysl ipd.
V najstarejših listinah od 9. do 13. stol. je na takratnem
slovenskem etničnem ozemlju, ki je obsegalo tudi dobršen
del današnje Avstrije, izpričanih kar nekaj tovrstnih osebnih
imen, npr. Godimysl', Dobromysl', Premysl', Našemysl',
Domysl', Mysl'. Iz zloženih imen so se tvorile okrajšane in
ljubkovalne oblike na -ak, -ec, -ko, -ę in -ęta. Iz teh oblik
osebnih imen pa so se s priponami, ki so v celem slovanskem svetu enake, tvorila krajevna imena. Najpogostejši
sta bili svojilna pripona -jь in stanovniška pripona -jane.
Podstava za obravnavano krajevno ime je bila osebno ime *Mišak, ki je nastalo iz enega od zgoraj naštetih imen na
-mysl'. Mišak je s svojilno pripono -jь oz. -je (za srednji
spol) tvoril krajevno ime Mišač-e (selo, polje), tej obliki
pa se je pridružila še stanovniška pripona -ьjane in nastalo je ime Mišačane, ki je pomenilo 'prebivalci Mišačega,
tj. Mišakovega sela, polja'. Daljša oblika Mišačane se je
skrčila nazaj v Mišače in le množinska oblika priča, da
je ime sprva zvenelo Mišačane. Z Mišačami primerljivo
krajevno ime je npr. Čabrače (v Poljanski dolini), nastalo
iz staroslovenskega osebnega imena Čabrat (ča- od glagola čajati 'čakati', brat v pomenu 'brat'), ali Prebačevo,
nastalo iz osebnega imena *Pribak (ta pa iz Pribigoj ali
Pribislav). Iz staroslovenskih osebnih imen s sestavino
'misel' so izpeljana zemljepisna imena Mislinja, Mišlice,
Mišlje (na Koroškem), Tomišelj.
Pegam je ime ptica (bombycilla garrula), sprejeto prek
starovisokonemškega beheim 'Češka', ker prileti v naše kraje
samo v hudih zimah, menda s Češke. Pegam v ljudski pesmi
je ime, ki označuje Čeha, razširilo pa se je v času husitskih
vojn v 15. stol. Priimek Pegam ima na Goriškem obliko
Pegan, vsaj tako je mogoče domnevati glede na goriški
izglasni -an za -am.
Priimek Pegam se v zapisu Pehaim pojavlja kot priimek
več tovornikov v mitninski knjigi iz Bače za leta 1536, ki jo
je objavil zgodovinar Ferdo Gestrin l. 1972. Za Matheusa
Pehaima objavitelj ugotavlja, da se je l. 1560 v loškem urbarju
tako imenoval podložnik iz Zalega Loga. Jacoba Pehaima
na podlagi loškega urbarja umešča v Spodnje Danje oz. v
Ostri Vrh v Selški dolini. Pehaimi se l. 1560 omenjajo še
v Zgornjih Danjah, na Prtovču, Spodnji Sorici, a tudi na
Jamniku nad Kropo.
Priimek Ažman razlaga akad. Franc Jakopin iz krstnega
imena Erasmus (Vprašanje priimkov na -man v slovenščini,
Papers in Slavic Philology, Ann Arbor 1977), nanj se sklicuje tudi akad. Pavle Merku v knjigi Svetniki v slovenskem
imenoslovju (Trst 1993), ki enako razlago ponavlja tudi
v knjižici 1300 primorskih priimkov (Trst 2004). Oblika
Ažman je nastala iz oblike Eražman. Tako razlaga priimek
Assmann tudi nemški imenoslovec Hans Bahlow (Deutsches Namenlexikon, Frankfurt 1972). Presenetljivo pa
Janez Keber v svojem Leksikonu imen (1996) pri imenu
Erazem med priimki, ki so nastali iz tega imena, ne navaja
priimka Ažman. -- Silvo Torkar, ''Drevesa'' 17 (2009). 9.
2.2 Jezik
ábraščica, e, (izg. ábrašca) f. die Stabwurz, artemisia abrotanum. Dobr. V Izl. pravijo ábrat, m.
adèn, num. eden, unus. Dobr. Po Dolenjskem naglašajo áden, éden.
bába, e, f. babica, samica ptičev. Dobr. Selca pri Škofji Loki.
básati, básam, bašem, v. impf, seliti, siedeln; básati se, prebásati se, sich siedeln; básenga, die Siedelung (= selinga v Let. 1895, 39). Dobr. Prim. dr. K. Štrekljevo razlago v Let. 1896, 140 v pomenu nakladati (Schmeller-Fromm. I. 765.) Plet. ima prebásati, überpacken.
bezēlj, a, (izg. tudi bzelj, bizelj) m. mezelj, mozolj. Dobr. Prim. bezgavka bzikati (spritzen).
bogānica, e, f. vivnik ali butara za cvetno nedeljo. Dobr. ,Jalova boganica' (Dobr.) — prazna oljka brez olepšav (jabolk, pomaranč). Izgovarjajo bogánca, v Kropi pa bogavnca in bgavnca. V Let. 1887, 160 naglaša Navratil, da imenujejo po Gor. te presnece »gbanice, gibanice«. Okrog Dobr. jaz nisem tako slišal. Plet. ima beganica in gubánica. Prim. dr. Štrekljevo razlago bgánca v Lj. Zv. 1889, 98.
brusíca, e, f. brusína, brúsnica, stojalo za brus. Dobr.
cafra, e, f. die Escharpe, Schawl. Dobr. Po Ljubljani pravijo šerpa, die Schärpe.
ceméntarica, e (izg. cméntarca), f. kapnica, vodnjak iz cementa Dobr.
cijáziti, v. impf, vlačiti. Na Dobravi je vdova in dobro znana potovka, kateri pravijo cijáza (cjáza). Hišno ime je pri cijázi, rodbinsko ime je drugačno. Sinove in vse vkup nazivljejo cijáznike; dobila je žena to ime, ker že mnogo let vsi župniji cijázi iz Krope pošto in druge reči.
cíperje, prja, n. ozkolisti vrbovec, epilóbium angustifolium. Dobr. Plet. ima ciper, Weidenröslein; nima pa čibrije (lythrum salicária, ki se tudi prišteva svetlinom, oenotherae) iz Tuškovega »Rastlinstva« (2. izdaja 1872). Stari' Dobravski čebelarji trdijo, da je ciperje čebelam zelo všeč, in so po njem neki posebno hude.
cvekóvje, a, n. coll. = količje, mnogo cvekov; cvek = količek, klinec. Dobr.
čè, adv. tjà, tjè, (izg. kakor conj. čè), dorthin: čè pojdi, čè-le (čè se poudarja). Druži se z nekaterimi besedami kakor pritaknjen zlog, n. pr.: čedolvèn, čegorvèn, čevèn (v teh sestavah je ven poudarjen); tlèče, tlèčeven, tamče, tamčevèn — hierhin, dorthin; tístče, tistčevèn — dorthin. Dobr.
drstíti, im, (tudi drestiti), v. impf, poditi, drstíti se, sich jagen. Dobr.
drugo, adv. drugič, drugoč, ein andersmal: pa drugo pridite, bom drugo dal = v drugo. Dobr.
dúša, e, f. ročne žage srednja opora, ki je vzporedna z listom (žago) Dobr.
dúzla, e, f. malopridna ženska, ki moškim pomižkuje ter jih z roko duza in k sebi vabi. Tudi dúza. Dobr. Prim. drža, die Schlampe (Plet. 181.)
fajfúr, rja, m. majhna fajfa v velikosti čedre. Dob
glávten, tna, (izg. gvávten, gválten, gvávtek in gváltek) adj. nobeden mu ni gvávten = mu ni kos, kann nicht mit ihm fertig werden; tisočaka bo še lahko glávtek = ga bo še lahko zapravil; žena ni gvávtek otrokom, rekše jih ne ustrahuje. Tudi: nagnjen, poželjiv na kaj: gvávten na denar, na delo (kdor rad in celo brez potrebe preveč dela). Dobr. Pravijo tudi: to naredi glávt, da je učitelj moral od nás = das macht das (schlechte) Gerede der Leute; tak glávt čez koga poganjati, das Gelaut. —? Glavtnež (gov. tudi gvaltnež) je (glavten) človek, hoteč povsod vse sam veljati. Dobr. Iz nemškega »gewalt« + 6n6. Glede preskakovanja primeri gvála = glava. — Na Dobr. govore tudi pral' namesto prav' (t. j. pravi, der richtige): Klobuk ni na pralo stran obrnjen; to smo prale (ženšče), ko ne moremo več v breg. i. t. d.
glena, e, f. droben pesek, sviž (Flugsand), katerega voda naplavi; mešajo ga za zidanje med apno, da napravijo mort. Tudi dem. glén'ca, e. Dobr.
gorjúša, e, f. čedra, kratka pipica. Dobr. Plet. ima pri besedi čedra »gorjuško delo«. »Gorjuše« je vas v Bohinju,
góževec, vca, m. šipek, ščipek, rosa canina. Dobr. Prim. pri Plet. goščavka (rosa centifolia). Njega les se imenuje góževina.
írhanice, (izg. írhance), f. pl. irhaste hlače, irhače, irhice, irhnice. Dobr.
izbégati, am (nav. zbegati) v. pf. verstimmen, razglasiti godalo; izbegane citre — razglašene citre. Dobr. izbegati se, glavo izgubiti; prej je bil moder, a zdaj se je izbegal (je postal neroden in zanemarja svoje dolžnosti). Dobr.
jéstroleh, leha, m. ilovnat tlak, der Estrich. Št. Lamb., Dobr.
kár, adv.: kar tako, gleich so; kar tjè, (kar čè) = naravnost; na pr. šla bi na goro, ko bi bilo kar čè = brez ovinkov in dolgih potov. Dobr.
katónika, e, (izg. katónka), f. potónika. Dobr. »K« je mesto »p«.
kita, e, f. pleten (šibičen) obroč ob dnu jerbasa. Dobr.
kleščmanica, e, (izg. klešmanca) f. rogačeva (kleščmanova) samica, lucanus cervus. Dobr.
kopúlja, e, f. der Misthacken. Dobr.
kopúljica, e, f. die Jäthacke: na jedno stran ima dva ali več železnih zob, na drugo stran podobo motičice; plevica z jedno roko drži kopuljico in koplje, a z drugo pobira plevel. Dobr. Drugod n. pr. na Dolenjskem so kopuljice (pralice) drugačne,
kòš, m. fižol in druge ovijalke narede koše, ako jim zmanjka opore in se morajo končno med sabo prepletati. Dobr.
kozúljec, ijca, m. kozíca, kozúlja, orehovo jedrce. Dobr.
krempeljc krempeljci = lisičji parkeljci (clavaria flava). Dobr., v Št. Got. pa medvedje tačice.
látovec, vca, m. iz lat ali nerabnih desek nasekana drva za kurjavo. Dobr.
levél, a, m. die Wasserwage. Dobr. Pravijo tudi levér; libello (livel, nivel) Setzwage Diez Et. Wtb. d. rom. Spr. (4. Ausg. 193).
ličkanje, n. odpadki pri oblanju lesa. Št. Lamb., Dobr.
máček, čka, m. kaveljčasti cvetni košek repinca (lappa vulgaris): poredni otroci so metali mačka na beračevo obleko. Dobr.
májhenkrat, adv. malokrat, redkokrat, selten. Govore tudi majhenkrátov, majhenkátov. — Kát = krát (das Mal); kátov, hkátov = krátov, večkrat, mehrmals n. pr. kátov (ali hkátov) so prašali po njem, kaj kátov ali kolkátov je pravil. Dobr.
mártin, a, m. jed iz surovega masla in turščične moke, podobna máselniku. Gorenjske planine blizu Dobr.
mésti se, metem se (izg. medem se), v. impf, pečati se, opravek imeti s kako rečjo: medli smo se ves dan okolo vodnjaka (t. j. popravljali smo ga), medel se je dolgo z vezanjem razdejane knjige. Dobr.
miklávževina, e, f. (izg. moklávževna) različni darovi o Miklavžovem. Dobr., Izl.
most, a, m. nasip pred podom, da se lahko voz nanj zapelje. Po Gorenjskem so podi vzdignjeni, (spodaj je hlev), torej je tak most potreben. Dobr.
nastrašnó, adv. strašánsko, außerordentlich: nastrašno je bilo veliko ljudi. Dobr. V Izl. pravijo na strah (furchtbar) tolči, vpiti, razbijati,
obáłten, tna, adj. obáltne (izg. obawtne) deske ali krajniki. Take deske n. pr. niso pripravne za zabijanje oprave, ker so po jedni strani preveč grčave in vzboknjene. Dobr.
odslíniti, im, v. pf. znamko ali kolek odsliniti s pisma ali zavitka, prilepljeno stvar z vodo (slino) odlepiti; — odslinjena cesta = na pol odtajana cesta, ki je blatna in polzka. Dobr.
omedíti, im, v. pf. izmehčati sadje, ker je uležano bolj sladko, abliegen lassen. Dobr.
oviti,vijem, v. pf. koga krog sebe = s kom narediti, kar hočem, da ne bo nič rekel (o boječem, plašnem človeku) Dobr.
pásček, čka, m. otročje obleke pas, ein Gárteichen, pásec. Dobr.
pésar, rja, m. neko jabolko rdeče kot pesa. Dobr.
podróčnica, e, f. otročja pleničica, ki je za ovitek pod roke. Dobr. V Izl. tudi področka.
polenček, čka, m. polence, das Scheitchen. Dobr.
póvej, imperativ ad povedati. Na Dobravi se sliši okrajšana oblika: pov mu (sage ihm), povte mu, in namesto zapovej, dopovej: »pa mu zapóv (befiehl), dopóv, če mu moreš,
požámati, am, v. pf. deskam rob obžagati. Po več neporobljenih desek denejo vkup na vodno žago, da žamanke odpadejo. Dobr. V Izlakah pravijo obžamati, nedovršnik žamati. Iz nem. samen t. j. sáumen (robiti), der Sam t. j. Saum (rob).
preglávtiti, im (izg. tudi pregvaltiti, pregvawtiti), v. pf. widersprechen, dem Gegner nichts gelten lassen. Dobr. Glej glávten zgoraj.
pregrájati, am, v. pf. do pristude grajati, omrziti: polhovo meso je v naši družini pregrajano, da ga nobeden več ne je. Dobr.
prenésti se, nesem se, v. pf. končati se z nesenjem: kokoš se prenese, če prevelika jajca in prepogosto nese. Dobr.
pretóžiti, im, v. pf. überklagen: ž drugimi nasprotnimi tožbami (ne s pritožbami in prizivi) je nasprotnika prisilil, da je ta svojo tožbo umaknil, in sta se lahko pobotala. Dobr.
prmentíljica, tudi prmentilja (izg. prmentilce, prmentile) f. Blutwurzliges Fingerkraut, potenti'lla tormentilla. To rastlino kuhajo kar iz zemlje vzeto in neoprano, nje rdečo vodo pijejo slabokrvni ljudje. Prmentiljica pravi človeku: »sem suha in gnila, bom kri ti čistila«. Št. Got. Izraz je očitno iz tujega imena tormentilla. Na Dobr. in drugod ji pravijo srčna moč, ter jo podobno rabijo.
ptiča, e, f. 1. ročna priprava (deska, lopatica), ki jo rabijo streharji pri kritju slamnatih streh. Dobr. 2. lopatasto orodje, s katerim iz lanenih glavic seme tolčejo, Hanfbleuel. Dobr. Okrajšano iz lopûča (l6puča, v6puča).
púmproža, e, f. potonika, Pfingstrose. Dobr. Predno potonika razcvete, ima lepe okrogle cvetne pope. V Mošnjah pri Radovljici in na Dobr sem čul namesto pumproža, tudi píproža. V pumproža je »m« nosnik. S tem v zvezi pa ni pumprnica = prepelica v Pajk. črticah str. 191.
rájželj, žlja, m. glisti nad pečjo. Dobr.
reč, f. imeti celo reč česa = vse polno imeti. Dobr.
ris, m. v ris koga imeti n. pr. otroke, t. j. jih trdo in strogo vzgojevati. Dobr.
samíca, e, f. 1. samostoječa skala, ki ni z drugimi v zvezi, ter se lahko izkoplje. Take skale so dostikrat na polju med ilovico. Dobr. 2. puška enocevka. Iz
skòv, a, m. ropna ptica, ki piščance jemlje. Dobr. Hühnerhabicht. sokòł (s6kòl)??
slášček, čka, m. kdor se vedno sladka ali prilizuje, der Süßler, Süßling; reko tudi samo: ta slašč (= sladki) Dobr.
smetíłka, e, f. smetiščnica, smetiłnica, der Kehrichttrog. Dobr.
smrklja, e, f. smrkavec, Sacktuch, usekovavka, Schneuztuch. Dobr.
smrt, i, f. črn križ, na katerem je naslikana mrtvaška glava, in ki ga nosijo pred pogrebom. Dobr.
srebrnjákelj, klja, keljna m. srebrn ali zlat sklepanec (pas), kakor so jih nekdaj ženske imele okolo pasu. Tudi srebrnják. Dobr.
stòł, m. poreziłni stoł = slamoreznica. Dobr.
stóženj, nja, m. der Pfeiler der Getreideharfe. Dobr.
táberhar, rja, m. kdor v taberh hodi ali v taberh dela. Tagwerker. Dobr. Izl. V Izlakah pravijo tudi taberšnik, ženski pa taberharica. Osebe, ki imajo le za negotov čas dela, zovejo v Zagorju barabe. Toda ta izraz ne rabi v tako zaničljivem pomenu, kakor v Ljubljani o postopačih.
tkáj, tkúj , adv. toliko, soviel. Dobr. Z istim pomenom rabijo tudi káj , kúj.
val, a, ovi, m. gruča zavaljenega snega: otroci delajo o južnem snegu valove tako, da kepo valijo dalje v. gručo, dokler zmorejo. Dobr.
viséti, im, v. impf, vreme visi, rekše ni se zanesti, da ostane lepo. Dobr. Prim. previseti pri Plet. (289.)
vóditi, im, v. impf, živino pred plugom. Dobr. Tukaj navadno rabijo ta glagol samo za ta pomen, in če mi kdo pravi »danes sem moral voditi«, moram takoj razumeti, kaj in kje.
zà, praep. c. gen. bis zu: za soseda — do soseda, za Krope — do Kr., za krvi so se stepli — do krvi ..., za takrat — do t., i. t. d. Dobr. — zapółniti , im, v. pf. dopolniti. Dobr. V teh krajih navadno slišiš z za namesto z do sestavljen glagol, kakor: zaiti — doiti (ne zaideš ga več, du holst ihn nicht mehr ein), zapovedati — dopovedati i. dr. zapoldne = dopoldne, kar ima tudi Prešeren v pesmi »Judovsko dekle«.
zadrstíti, im, v. pf. zapoditi koga: kmalu bi mačka psa zadrstíla. Dobr. — zadrstiti se v koga ali za kom, zapoditi se, zagnati se za njim. Dobr.
zamúšek, ška, m. zamašek, der Pfropf. Dobr.
zašpanati, am, v. pf. zarubiti: prišli so mu kravo španat (rubit). Dobr.
zelénčina, e, (izg. zelénčna) f. neko na Dobravi dozdaj najbolj cenjeno jabolko.
zmesti se, zmetem se (izg. zmedem se) v. pf. uravnati se: šli bomo k sodišču, da se bomo zmedli t. j. dogovorili in spravili stvar v red. Dobr.
žamanje, ja, n. odpadki »požamanih« desek Bretträhmling. Rabijo jih n. pr. namesto prekelj kot natič za fižol. Take late imenujejo tudi žamanke. Dobr. Izl.
želéznikar, rja, m. železničar, Eisenbahnarbeiter. Dobr.
žvele, žvel, f. pl. deske in prostor na podu ali svinjaku, kjer kokoši prenočujejo. Lisica je prišla clo na žvele po kokoši. Dobr.
Hodi kakor podgromasta kokoš. Izl. V Izl. in na Dobr. privežejo taki kuri škrlatast trak na nogo.
Mož je glava, žena pa tava. Dobr.
Na pičlo biti. (Občutljiv za vsako hrano ali vreme). Dobr.
Nobene zime ni še volk snedel, tudi letošnje ne bo. Dobr. Zima in graščina ne prizanašata kmetu. (Slovenec 1890, št. 58).
Prevelika sila in prevelika prijetnost ne trpi dolgo, t. j. srednja najdalje. Dobr.
Resnico je godla (starka), vendar so ji gosli na glavi razbili. Dobr.
Sit kakor pri birmi. Dobr.
Tiščali so v njega kakor ptiči, ki dobijo po dnevu sovo. Dobr.
V Rim gre žena. (Pogačo bo jedla, pride na porod). Dobr. Izl.
Za teleta se pravdati, pa kravo pripravdati. (Pri tožbi mnogo večji dobiček doseči, nego si pričakoval). Dobr.
Zmeraj sedi doma, kakor trotje pri čebelah. Dobr.
Zidan čas imeti, (čas prodajati, biti brez dela). Dobr.
-- Narodni izrazi. Nabral F. F. Lužar. , Rojina Franc, u. (IV.) [roj. 18]67 Šiška pri Ljubljani, [služba od 18]87 (90). -- ''Popotnikov koledar za slovenske učitelje'' 1892 [Po stanju v začetku šolskega leta 1891/92
(Učiteljske premembe.) Na jednorazredno ljudsko šolo na Dobravi pri Kropi pride gosp. Fr. Rojina, doslej učitelj v Kolovratu. --
(C. kr. deželni šolski svet) je sporazumno s knezoškofijskim ordinarijatom v Ljubljani podelil profesorja Metelka ustanove po 42 gld. naslednjim učiteljem: Frančišku Rojini na Dobravi pri Kropi. -- ''Slovenec'' 9. 1. 1892 (20/6); ''Učiteljski tovariš'' 16. 1. 1892 (32/2); ''Kmetijske in rokodelske novice'' 8. 1. 1892 (50/2)
Aus dem k. k. Landesschulrathe. [...] der definitive Lehrer an der Volksschule in Dobrova bei Kropp, Herr Franz Rojina. --
Imenovani so bili: za mesto nadučitelja na dvorazrednici na Vačah stalni učitelj na ljudski šoli na Dobravi pri Kropi, g. Frančišek Rojina. --
Mesto učitelja in šolskega voditelja na jednorazrednici na Dobravi pri Kropi se službenimi prejemki IV. plačilne vrste in s prostim naturalnim stanovanjem je stalno ali začasno popolniti. Prošnje za to mesto je vlagati do 31. mal. srpana po predpisanem potu pri tukajšnjem uradu. C. kr. okrajni šolski svet v Radovljici dne 30. rožnika 1893. --
Imenuje se g. Fortunat Lužar, stalni učitelj v Št. Lambertu, učiteljem-voditeljem na jednorazrednici na Dobravi pri Kropi. -- ''Popotnik'' 1893 (14/20); ''Slovenec'' 9. 10. 1893 (21/231); (33/20)
Zahvala. Slavno društvo „Narodna šola" za poslano šolsko blago zahvaljujejo šolska vodstva: jednorazrednice na Dobravi pri Kropi. --
Dobrava pri Kropi. 879. 1-razr. Šol. vrt. Otr. 103, uč. 91. — Lužar Fortunat, u. 4., v., r. 70. Vel. Lašče, sl. 90-93. -- Ljudske šole. ''Ročni kažipot po Goriškem in Gradiščanskem ter obmejnih krajih kranjskih'' (1895), 128
Razpisane službe. Na jednorazrednici v Dobravi pri Kropi mesto učitelja in voditelja z dohodki IV. plač. razreda, funkcijsko priklado in prostim stanovanjem. Prošnje do 7. avgusta okrajnemu šol. svetu v Radovljici. -- ''Slovenski narod'' 24. 7. 1896 (29/168)
Na jednorazredni ljudski šoli v Dobravi pri Kropi podelila se bode stalno, slučajno začasno služba učitelja in šolskega voditelja s plačo IV. plačilne vrste, opravilno doklado in prostim stanovanjem. Prošnje za to službo naj se predpisanim potom s prilogami vred do 7 vel. srpana 1896 tu uradno oddajo. C. kr. okrajni šolski svet Radovljica, dne 16. mal. srpana 1896. -- ''Učiteljski tovariš'' 16. 8. 1896 (36/16–017)
Dobráva pri Kropi [1]879, 1 razr. 64+51 : 58 + 51 (52 14 : 17 11) [vrt], Hacin Marija u. (IV.), [rojena] [18]71 Velesovo, [18]96 [prva služba] -- ''Popotnikov koledar za slovenske učitelje'', 1897 [za stanje 1896/97]
Marija Hacin, učiteljica na Dobravi pri Kropi. -- ''Učiteljski tovariš'' 10. 6. 1898 (38/17)
Preizkušnje učiteljske usposobljenosti so se vršile v Gorici od 13. do 25. t. m. Oglasilo se je 15 slovenskih učiteljic in jeden učitelj. Uspeh preizkušenj je nastopni. Usposobljene so z odliko tele gospodične: Hacin Marija, učiteljica na Dobravi pri Kropi. -- ''Slovenski narod'' 30. 11. 1899 (32/275); ''Učiteljski tovariš'' 10. 12. 1899 (39/35);
2.3 Učenci na dobravski osnovni šoli
Dobravska šola je bila 1879, ko je bila ustanovljena, enorazrednica, imela je vrt.
Leto, Šologodni dečki, Šologodne deklice, Šolarji (ponavljalci), Šolarke (ponavljalke)
1886/87, 117 učencev skupaj
1888/89, 76, 60
1891/92, 87, 86, 67 (10), 48 (16)
1892/93
1896/97, 64 (22), 51 (14), 58 (17), 51 (11)
2.4 Dijaki
Prvi letnik filozofije so 1813/14 obiskovali Andrej Bohinc iz Zapog, Janez Kopač iz Šmarja na Dolenjskem ter Jakob Praprotnik s Spodnje Dobrave, a v drugem letniku je bil njihov tovariš tudi frančiškanski pater Felician Rant, ki je dobil spomladi 1815 dovoljenje za javno nadaljevanje študij, dasi je bil že mašnik; Bohinc in Praprotnik sta ostala v Ljubljani in v bogoslovju, Kopač se je posvetil študiju prava. [...] Med slušatelji pedagogike, kjer so prevladovali bogoslovci drugega letnika, so bili: 1815/16 Simon Pirc (Prešernov inštruktor) in Ferdinand Vonča, 1816/17 Jakob Praprotnik in Felicijan Rant, 1817/18 Podvinski, Kek in Smolnikar, 1818/19 izmed teologov Gašper Švab in Matija Čop, privatisti za študij tretjega letnika filozofije Blaž Crobath, Miha Kastelic in Janez Merhar ter absolvirani filozof Štefan Vidic.-- France Kidrič: , 1929--1938
Pleša Janez z Dobrave pri Kropi. -- Imenik učencev II. razred Gimnazije Kranj -- in 1973
Pogačnik Andrej z Dobrave pri Kropi. 1. razred. --
Dobravski dijaki na klasični gimnaziji v Ljubljani. Jelenc Johann aus Dobrava bei Podnart. II b razred -- III b razred -- IV b razred -- in 1884 kot ponavljalec (R za Repetent). Istega leta je bil v II b Classe vpisan Stroj Alois aus Dobrava bei Kropp --
Kordež France z Dobrave pri Kropi. 2. razred -- Učenci po zasluženji uvrsteni.
Kordež Franc z Dobrave pri Kropi. -- II a razred. Letno poročilo II. mestne peterorazredne deške ljudske šole 1882/83, 45
Pretnar Franz aus Ober-Dobrava bei Steinbüchel. VII. b Klasse
Stroj Alois aus Lipnica bei Podnart, VII. b Klasse
--
Pogačnik Anton aus Mitterdobrava in Oberkrain, Schüller. --
Jelenec Alojzij z Dobrave pri Kropi. -- II. b razred
Hrovat Frančišek z Zgornje Dobrave. Koselj Jakop z Zgornje Dobrave. Koselj Jožef z Zgornje Dobrave. -- Obrtna pripravljalna šola 1. oddelek. ''Letno poročilo I. mestne petrazredne deške ljudske šole'' 1889/90
Šlibar Jernej, Mišače (III. b. razred). -- ''Izvestje c. kr. državne nižje gimnazije v Ljubljani'', 1894
Jelenec Alojzij z Dobrave pri Kropi. -- 3. b razred. Obrtna pripravljalna šola 1. oddelek. Hrovat Frančišek z Zgornje Dobrave. Koselj Jakop z Zgornje Dobrave. Koselj Jožef z Zgornje Dobrave.
Kocijančič Janez iz Lipnice. 4. a razred; Šlibar Jarnej z Dobrave. 4. b razred. --
Jelenec Alojzij z Dobrave pri Kropi. III. b razred
Hrovat, Frančišek z Zgornje Dobrave. Koselj Jakop z Zgornje Dobrave. Koselj Jožef z Zgornje Dobrave. Obrtna pripravljalna šola 1. oddelek
Kocijančič Janez iz Lipnice. IV. a razred. Šlibar Jarnej z Dobrave. IV. b razred. --
Kalan Jakob aus Dobrova bei Kropp (1c Classe) --
Kalan Jakob aus Mišače bei Dobrava. (2a Classe), Šlibar Bartholom aus Mišače bei Dobrava (1b Classe), Bohinec Johann aus Mišače bei Dobrava (1a Classe),
Šolar Franz aus Dobrava bei Kropp (4a Classe) --
Bohinec Janez iz Dobrave pri Kropi. IV. a razred. -- ''Letno poročilo II. mestne petrazredne deške ljudske šole Ljubljana'' 1990/91
Šlibar Bartholom, aus Mišače bei Dobrava. I. b. Classe (am Schlüsse des Schuljahres 1890/91)
V šolsko leto so vstopili na novo: Pogačnik Filip iz Dobrave pri Kropi na Gorenjskem. --
Kalan Jakob aus Mišače bei Dobrava. II. a. Classe --
Šolar Franz aus Dobrava bei Kropp. 3. a. Classe 1890/91
Šolar Franz aus Dobrava bei Kropp. 4. a. Classe 1891/92
Jelenc, Marija z Dobrave pri Kropi. II. b razred -- ''Letno poročilo Uršulinskih dekliških šol'', Ljubljana 1891/1892
Hrovat Anton z Dobrave pri Radovljici. (Hrovat Frančišek) z Dobrave pri Kropi. (*Oklepaj pomeni, da je učenec med letom dobil spričevalo in se je rokodelskega pouka oprostil.) -- Imenik učencev, 1. oddelek.
Hrovat Anton z Dobrave pri Radovljici. -- Obrtno pripravljalna šola Imenik učencev, 1. oddelek.
Bohinc Ivan, Mišače pri Dobravi. R (1a razred), Kalan Jakob, Mišače pri Dobravi. 4a, Šlibar Jernej, Mišače, R 2b --
Iz prvega v drugo leto so prestopili: Pogačnik Filip iz Dobrave pri Kropi na Gorenjskem. -- ''Letno poročilo o deželni vinarski, sadjarski in poljedelski šoli Novo mesto'' 1892/93
Kalan Jakob aus Dobrava bei Kropp, V. b Klasse
Šolar Franz aus Unter-Dobrava, R--, V. c Klasse --
Jelenec Marija z Dobrave pri Kropi. -- Petrazredna ljudska šola, 3. b razred.
Šlibar Jernej, Mišače pri Dobravi (IV. b. razred). -- ''Izvestje c. kr. državne nižje gimnazije v Ljubljani'', 1896
Jelenec Marija z Dobrave pri Kropi. -- Petrazredna ljudska šola. IV. b razred. Dekliška šola pri uršulinkah - Ljubljana.
Gärtner Vladimir z Dobrave pri Kropi. 1. razred. -- Deška ljudska šola in obrtno nadaljevalna šola.
Kalan Jakob aus Dobrava bei Kropp, VIII. b Klasse
Šlibar Bartholomäus aus Dobrava bei Kropp, VI. b Klasse
Šolar Franz aus Unter-Dobrava bei Kropp, VIII. a Klasse
--
Gartner Stanislav[a] iz Dobrave pri Kropi. -- Imenik učenk. I. razred. ''Letno poročilo štirirazredne dekliške ljudske šole'' 1896/1897
Jelenec Marija iz Dobrave pri Kropi. 5. b razred. -- ''Letno poročilo Uršulinskih dekliških šol'' 1896/97
Beguš Josef, Mišače (I. b. Classe). -- ''Jahresbericht des k. k. Staatsgymnasiums in Krainburg'', 1897
Z Dobrave pri Kropi se nam poroča: V nedeljo 8. t. m. je gdč. učiteljica v šoli priredila jako lepo veselico s svojimi učenci. Igrali so otroško igrico »Jurče gre na tuje«, prednašali in peli tako izborno, da kaj jednacega nismo pričakovali od šolskih otrok na deželi. Navzoči po bili mej drugimi c. kr. okr. šol. nadzornik g. A. Žumer, povabljenci iz Kamne Gorice in Krope ter mnogi stariši, ki so gotovo hvaležni za mično zabavo. -- ''Slovenec'' 13. 8. 1897 (25/183)
Gärtner Vladimir z Dobrave pri Kropi. Benedičič Janez z Dobrave. II. razred
Špendov Anton z Dobrave. II. razred 2. oddelek. --
Gärtner Stanislaja iz Dobrave pri Kropi. II. razred. -- ''Letno poročilo štirirazredne dekliške ljudske šole Kranj'' 1897/98
Jelenec Marija z Dobrave pri Kropi. Slovenska meščanska šola 1. razred. -- ''Letno poročilo Uršulinskih dekliških šol'' 1897/98
Gärtner Vladimir z Dobrave pri Kropi. 3. razred 2. oddelek. --
Jelenec Marija z Dobrave pri Kropi. 2. razred. -- ''Letno poročilo Uršulinskih dekliških šol'' 1898/99
Theologiae Studiosi In Seminario dioeccsano Clericorum Labaci: D. Jacobus Min. Kalan, C. e Mišače p. Dobrava, n. 6. Apr. 1877. -- ''Catalogus Cleri'' … (Letopis ljubljanske nadškofije), 1898
Nadaljevanje: 1900–1918
3 Društva
3.1 Mohorjeva družba
Poličar Jakob, župnik; Hrovat Anton, posestnik. -- ''Mohorjev koledar'' 1874
V ''Mohorjevem koledarju'' za leto 1875 ni naročnikov za Dekanijo Radovljica.
Naročniki Mohorjevih knjig na Dobravi. Poličar Jakob, župnik; Bohinc Janez, Bohinc France. -- ''Mohorjev koledar'' 1876
Poličar Jakob, župnik; Bohinec France, Bohinec Janez, Mihelič Miha. -- ''Mohorjev koledar'' 1877
Poličar Jakob, župnik; Bohinec France, Bohinec Janez, Grose Jakob. -- ''Mohorjev koledar'' 1878
Poličar Jakob, župnik; Bohinec Janez, Grozel Jakob, Pogačnik Šimen. -- ''Mohorjev koledar'' 1879
Poličar Jakob, župnik, Bohinec Janez, Pretnar Pet., Bohinec Andrej, Vidic Janez, Pogačnik Šimen. -- ''Mohorjev koledar'' 1880
Aljaž Jakob, župnik; Bohinec Janez, Bohinec Andrej, Špendal Franc, Smrekar Andrej, Pegam Anton, Dolžan Anton. Vidic Janez, Stritih Fr., posestniki; Junc Anton, učitelj; Benedičič Marjana, Pogačnik Marija, Debelak Marijana, Justin Nežica, Sajovic Marija, Rihterčič Mar., Čebavs Jera, Rozman Marija, dekleta; Bertoncelj Jernej, mizar; Sitar Peter, Rozman Jakob, kmečka sina; Stroj Alojzij, šolarček; Kocijančič Marija, Grošelj Marija, šolarici; Debelak Val. -- ''Mohorjev koledar'' 1881
Aljaž Jakob, župnik; Farna šola; Bohinc Andrej, Bohinc Janez, Pleša Janez, Smrekar Andrej, Verce Andrej, Šlibar Jan., Stritih France; posestniki, Valentinova hiša; Šoberl Marija, Justin Neža, dekleti; Bertoncelj Jernej, mizar; Rozman Jakob; Stroj Alojzij Pretnar Fr., šolarja; Debelak Val.; Božidar Turnska, gospodična; Debelak Marijana, Kocijančič Marija, dekleti; Sitar Peter. -- ''Mohorjev koledar'' 1882
Aljaž Jakob, župnik; Finžgar Miha, Sitar Peter, Bertoncelj Jernej, Rozman Jak.; fantje, Bohinec Andrej, Bohinec Janez, Stritih Fr, Smrekar Andrej; posestniki. Jurjevčeva hiša, Valentinova hiša, Debenčeva hiša; Turnska Božidar, gospodična; Stroj Alojz, šolar; Gabrovšek Matevž, žel. čuvaj. -- ''Mohorjev koledar'' 1883
Aljaž Jakob, župnik; Ljudska šola; Bohinec Janez, Smrekar Andrej, Šlibar Janez, Pleša Janez, Stritih Fr., Bohinec Andrej, posestniki; Valentinova hiša; Kožarjeva hiša; Zakrajšek Reza, vdova; Gabrovšek Matevž, žel. čuvaj; Rozman Jakob, hlapec; Stroj Alojz, dijak; Kocijančič Marijana, Sajovic Mica, Dolžan Marija; dekleta, Sitar Peter, Finžgar Miha, fanta. -- ''Mohorjev koledar'' 1884
Aljaž Jakob; župnik. Rozman Ignac; učitelj. Ljudska šola. Mežnarija. Gabrovšek Matevž, Pleša Janez, Sitar Peter, Kocijančič Marijana, Šlibar Janez, Bohinec Andrej, Zakrajšek Boža, Finžgar Miha, Rozman Jakob, Stroj Alojz, Dolžan Anton, Šlibar Ana, Bohinec Martin, Smrekar Andrej, Bohinec Janez, Valentinova hiša, Pezdič Rozalija, Pretnar Peter, Debelak Marijana, Beguš Primož, Čebavs Jernej, Jezeršek Janez, Stritih Franc. -- ''Mohorjev koledar'' 1885
Aljaž Jakob, župnik; Rozman Ignac, učitelj; Ljudska šola, Špendov Franc, Bohinec Andrej, Valentinova hiša, Mežnarija, Pleša Jan, Sitar Peter, Dolžan Anton, Bohinec Janez, Bohinec Martin, Šlibar Janez, Kocijančiči Janez, Pezdič Rozalija, Stroj Alojz, Gabrovšek Matevž, Polanec Lenka, Smrekar Andrej, Stritih Franc, Benedičič Marijana, Beguš Primož, Vidic Janez, Rozman Jakob. -- ''Mohorjev koledar'' 1886
Naročniki Mohorjevih knjig na Dobravi. Aljaž Jakob, župnik; Rozman Ignac, učitelj; Valentinova hiša, Špendov Franc, Ljudska šola, Pleša Jan., Bohinc Jan., Bohinc Andr., Beguš Primož, Benedičič Marijana, Stroj Lojze, Kocijančič Jan., Sitar Peter, Vidic Jan., Stritih Fr., Rozman Jak., Bohinc Mart., Hrovat Franc, Šolar Marija, Pretnar Florijan, Šlibar Janez. -- ''Mohorjev koledar'' 1887
V ''Mohorjevem koledarju'' za leto 1888 ni naročnikov za Dekanijo Radovljica.
Knjige družbe sv. Mohora dobi letos v radovljiški dekaniji, kakor je nekdo izračunil: Vsak 11. prebivalec na Dovjem, vsak 15. prebivalec v Gorjah, vsak 16. prebivalec na Koprivniku, vsak 18. prebivalec v Kranjski Gori, na Bohinjski Bistrici in v Zaspem, vsak 20. prebivalec na Dobravi, vsak 21. prebivalec v Kamnigorici, vsak 25. prebivalec v Ljubnjem, v Lescah, v Lešah, vsak 28. prebivalec v Srednjivasi, na Boh. Beli, v Kropi, v Begunjah, na Breznici in na Jesenicah, vsak 30. prebivalec v Gradu, v Radovljici, na Ovšišah, na Koroški Beli, vsak 40. prebivalec v Mošnjah, vsak 62. prebivalec v Ratečah. -- ''Slovenec'' 14. 12. 1888
Aljaž Jakob, župnik; Šolska bukvarnica, Bohinc And, Gabrovšek Ana, Kocijančič Janez, Bohinc Janez, Šlibar Jan, Benedičič Marijana, Sitar Peter, Bertoncelj Jernej, Stroj Alojzij, Vidic Janez, Rozman.Jak, Valentinova hiša, Stritih Franc, Pleša Marija, Špendov Franc. -- ''Mohorjev koledar'' 1889
Aljaž Jakob, župnik; Finžgar Miha, Šola, Bohinc Andrej, Stritih Franc, Rozman Jakob, Špendal Franc, Papler Mina, Kocijančič Janez, Bertoncelj Jernej, Benedičič Katarina, Valentinova hiša, Stroj Lojze, Bohinc Janez, Debelak Valentin; Pogačnik Josip, res. častnik; Štupar Srečko, železn. predstojnik, Pogačnik Marija, Celestino Fran, Javor Tereza, Šlibar Janez, Hrovat Ant., Šoberl Ana, Benedičič Marijana, Šolar Mar., Pogačnik Marija, Sitar Peter, Gabrovšek Matevž, Kalan Franc, Rihteršič Marij., Fajfarjeva hiša, Šlibar Mar., Bohinc Franc. -- ''Mohorjev koledar'' 1890
Aljančič Valentin, župni upravitelj, Pogačnik Jož., c. in k. častnik in pos.; Jeglič Makso, žel. uradnik, Pogačnik Marija, posestnica; Valentinova hiša, Šola na Dobravi, Štular Jož., Gabrovšek Marija, Bohinec Mat., Rozman Jak., Šolar Marija, Papler Mar., Debelak V., Finžgar Miha, Špendov Franc, Benkova hiša, Kalan Ana, Praprotnik Marija, Sitar Pet., Šoberl Ana, Beguš Fr., Debelak Rozalija, Bertoncel Jernej, Kocijančič Ivan, Benedičič Marijana, Dolžan Anton, Bertoncelj Matej, Šlibar Marija, Šlibar Janez, Hrovat Anton, Benedičič Katra, Čebavs Neža, Erman Marijana, Ropret Ivana, Stroj Jan., Pezdič Ant., Pogačnik Jan., Papler Barb., Pretnar Lenka in Barb., Bohinec Ter., Hrovat Jera, Stritih Fr., Bohinec Janez. -- ''Mohorjev koledar'' 1891
Aljančič Valentin, župnik; Pogačnik Franjica, učiteljica; Pogačnik Josip, c. k. poštar; Špendov Franc, župan; Bohinec Janez, šol. preds.; Valentinova hiša, Šola na Dobravi, Poljančeva hiša, Avsenik Jan., Beguš Primož, Benkova hiša, Benedičič Katka, Benedičič Marijana, Bertoncelj Jer., Bertoncelj Mat., Bohinec And., Bohinec Terezija, Bohinec Franc, Bohinec Anica, Bohinec Jak., Čebavs Nežika, Debelak Val., Debelak R., Debelak Fr., Debelak Marij., Dolžan Ant., Erman Marijana, Finžgar Al., Finžgar M, Fister Jan., Gabrovšek Marija, Grilc And., Hrovat J., Hrovat Marija, Kalan Anica, Kalan Fr.. Knifle C., Kocijančič Ivan, Koničarjeva hiša, Mihelič Miha, Papler Marija, Pegam Sim., Pegam Ant., Pesjak Marija, Pezdič A., Pogačnik Marija, Pogačnik Janez, Pogačnik Franca, Pogačnik Micka, Pogačnik Marija, Praprotnik Marija, Pretnar Ant., Pretnar Lenka in Barbika, Rozman J., Ropret Ivanka, Sitar Pet., Stritih Fr., Šoberl Anica, Šoberl Marijana, Štular Jož., Šolar Mar., Šlibar Jan., Stroj Janez, Štular Jan., Zupan Anica, Zupan Nežika, Vidic Jan. -- ''Mohorjev koledar'' 1892
Aljančič Valentin, župnik; Pogačnik Franjica, učiteljica; Pogačnik Josip, c. k. poštar; Špendov Franc, župan; Bohinec Janez, šols. preds.; Šola na Dobravi, Poljančeva hiša, Avsenek Jan., Beguš P., Benkova hiša, Benedičič Katar., Benedičič Marijana, Bertoncelj Jernej, Bertoncelj Matej, Bohinec Andr., Bohinec Fr., Debelak Valent., Debelak Rok, Debelak Marij., Dolžan Ant., Fajfar Jurij, Finžgar Al., Finžgar Miha, Gabrovšek Ana, Grilc A., Kalan Anica, Kalan Fr., Knific Cilka, Kocijančič Iv., Kosem Jak., Kovač Jan., Marinšek Minka, Papler Marija, Pegam Simon, Pesjak Micika, Pezdič Ant., Pogačnik Cilka, Pogačnik Janez, Pogačnik Micika, Pogačnik Mar.; Rojina Fr., učitelj; Ropret Ivana, Rozman Jak., Sitar P., Stricih Fr., Šoberl Anica , Šoberl Simon , Štular Jera, Šolar Mar., Šlibar Nežika, Šlibar Jern., Štular Barb., Stroj Jan., Zupan Anica, Zupan Nežika, Vidie J., Avsenik Marij., Bohinec J., Debelak Fr., Čebavs Než., Hrovat Jera, Hrovat Mic., Pegam Ant., Pesjak Mar., Pretnar Ant,, Šoberl Marij., Šoberl Jan. -- ''Mohorjev koledar'' 1893
Družba sv. Mohorja v ljubljanski škofiji leta 1893. 36. Dobrava pri Kropi 1893 – 6,9 % 1882 – 8 % --
Naročniki Mohorjevih knjig na Dobravi. Aljančič Valentin, župnik; Pogačnik Franjica, učiteljica; Šolska knjižnica na Dobravi, Avsenik Jan, Kalan Anica, Stroj Jan, Gabrovšek M, Pogačnik Jan, Stroj Fr, Koselj Jož, Benkova hiša, Bertoncelj Mat, Šoberl Sim, Špendov Franc, Koničarjeva hiša, Bohinec And, Pogačnik Anton, Marinšek Minka, Pesjak Jan, Debelak Marijana, Finžgar Miha, Pezdič Ant, Debelak Val, Kalan Fr, Bertoncelj J, Pesjak Micika, Sitar Pet, Bohinec Jan, Benedičič M, Pogačnik Mar, Praprotnik Jak, Rozman Jak, Grobovšek Helena, Bohinec Jak, Stritih Fr, Kocijančič Jan, Mikel Ant, Bohinec Fr, Bohinec T, Pogačnik And, Fajfar Jurij. Hrovat Micika, Vidic Jan, Slibar Nežika, Beguš Prim, Pegam Anton, Dolžan Nežika, Šoberl Marijana, Knific Cilka, Šolar Mar, Pesjak M., Debelak Fr, Benedičič Kat, Pegam Sim, Hrovat J, Fajfarjeva hiša, Papler Micika. 57 -- ''Mohorjev koledar'' 1894
Aljančič Valentin, župnik; Šolska knjižnica, Pogačnik Ant., Šolar Fr., Kosem Jak., Pesjak Mic. (Mat.), Štular Barba, Bohinec Jak., Bohinec Mat., Spendov Fr., Pogačnik Marija (Ot.), Sitar Peter, Bertoncelj Mat., Hrovat Marija, Špendov Katra, Kocijančič Ivan, Ovsenik Jan., Koničarjeva hiša, Stroj Fr., Koselj Jos.; Lužar Fortunat., učitelj; Praprotnik Jak., Ješe Marij., Zupan Mic., Kalan Mar., Zupan Jan., Bohinec Jan., Bohinec Ter., Rozman Jak., Benedičič Jan., Debelak Fr., Šlibar Mar. (Ferv.), Šoberl Marijana, Pegam Micika, Šoberl And., Bohinec And., Šlibar Julika, Kalan A., Pretnar Ivana, Berce Micika, Gabrovšek M., Pfajfar M., Bostjančič Micika, Finžgar Miha, Fajfarjeva hiša, Bertoncelj J., Pretnar Len. in Barba, Benedičič Marijana, Stroj Janez, Šlibar Alojzija, Čebavs Neža, Pesjak Micika (Pš.), Pezdič Ant., Štular Jera, Šolar Marija, Marinšek Minka, Šoberl Sim., Pogačnik Janez (Or.), Benkova hiša, Beguš Prim., Bohinec Jože, Dolžan Nežika, Vidic Jan., Ovsenik A., Grobovšek Helena, Mikel Ant., Pretnar And., Pegam V.; Pogačnik Jože, c. k. poštar; Špendov Jože, Kosmač Vikt., Fister M., Debelak Marijana, Pogačnik Micika (He.), Bohinec Fr., Bohinec Mar. (Paš), Bohinec Mar. (Švelc), Kocijančič Franica, Grilc Micika, Stritih Fr., Bogačnik Jan. (Stul.), Knific Cilka, Hrovat Jera, Pogačnik Franc, Pesjak Jan., Pogačnik Fr. (Valent.), Mihelič Boz., Benedičič Neža, Botočnik Mina, Šolar Mar. (Zajec), Papler M., Rotar Jože, Finžgar Katra, Pogačnik Franica. 94 -- ''Mohorjev koledar'' 1895
Družba sv. Mohorja. Z Dobrave pri Kropi se nam poroča: Poverjeniki družbe sv. Mohorja so te dni končali svojo domoljubno delovanje in mnogo slovenskih tisočakov bo romalo v "nemški" Celovec, gotovo v ne malo jezo naših nasprotnikov. Vsaj jaz imam to upanje, če Slovencem širom po svetu naznanim v tem oziru veliko vnemo in gorečnost naših Dobravcev. Naša župnija ima po zadnjem štetju 753 duš, a udov šteje letos 117, dočim jih je imela l. 1889, ko jo pisec teh vrstic prevzel poverjeništvo, borih 17 udov – torej v šestih letih 100 (beri sto) več. -- ''Domoljub'' 7. 3. 1895
Naročniki Mohorjevih knjig na Dobravi. Aljančič Valentin, župnik; Šolska knjižnica, Šolar Fr., Marinšek Minka, Pogačnik Ant., Bohinec And., Pesjak Mic., Bertoncelj Mat., Pretnar Andr., Špendov Fr., Pogačnik Franc, Grošelj Franca, Sitar Peter, Praprotnik Jak.; Pogačnik Ivan, c. k. poštar; Hrovat Micika, Bertoncelj Jern., Debelak Marijana, Pezdič Ant., Bohinec Ter., Koselj Jože, Šlibar Jož., Stritih Fr., Šlibar M., Kocijančič Ivan, Knific Cilka, Berce Micika, Beguš Prim., Pegam Micika, Bohinec Jože, Dolžan Nežika, Koničarjeva hiša, Ovsenik Jan., Ješe Marij., Mohorič Micika, Čebavs Nežika, Benedičič Jak., Pretnar Lenka in Barba, Potočnik Mina, Šolar Marija, Miklavčič Jan., Bohinec Mar., Mikel Ant., Stroj Fr., Bohinec Mar., Resman Franc, Gabrovšek Mat., Vidic Jan. z družino, Finžgar Miha, Bohinec Jan., Pegam Ant.. Kalan Ana., Grilc Micika, Pfajfar J., Pogačnik Franca, Rozman Jak., Šoberl Marijana, Šoberl Sim., Šoberl Andr., Ovsenik Matevž, Kosem Jak., Pretnar Ivana, Kosmač Vikt., Benkova hiša, Bostjančič Micika, Debelak Franc, Štular Jan., Jelenec Jera, Knific Micika, Kalan Micika, Bohinec Mar., Pogačnik Mar., Špendov Jože, Pesjak Jan., Rotar Jože, Štular Jera, Kosmač Mat., Bohinec Mat., Bostjančič Mar., Debelak Rok, Perko Tom., Fister Fr., Slibar Micika, Bergant Jože, Stravs Val, Pogačnik Janez, Jurčkova hiša, Štular Barba, Lukežič Anton, Bohinec Marij.; Lužar Fortunat, učitelj; Stroj Janez, Fajfarjeva hiša, Kocijančič Franica, Spendov Janez, Grobovšek Hel., Šolar Marija, Pogačnik Fr., Pesjak Jera, Pogačnik Micika, Justin Micika, Fištrova hiša, Dermič Ivana, Hrovat Jera, Kupova hiša, Rozman Ana, Mohorič Maruša, Špendov Jožefa, Kavčič Mar., Zupan Jan., Papier Micika, Hrovat Lenka, Mihelič Rozalija, Kemperle Lenka, Vidic Andrej, Resman Marijana, Bukovnik Franc, Pogačnik Neža. 118 -- ''Mohorjev koledar'' 1896
Aljančič Valentin, župnik; Šolska knjižnica, Potočnik Mina; Pogačnik Filip, veletržec; Šolar Fr, Marinšek Minka, Bohinec And, Bertoncelj Mat, Pretnar Micika, Špendov Fr, Pogačnik Franc (Val.), Grošelj Franica, Sitar Pet, Hrovat Micika, Bertoncelj Jernej, Debelak Marij, Pezdič Ant, Bohinec Ter., Koselj Jože, Šlibar Ivana, Stritih Fr, Frohlich Nikolaj,. Kocijančič Ivana, Knific Cilka, Berce Micika, Beguš Prim, Pegam Šim, Bohinec Jož, Dolžan Než, Koničarjeva hiša, Ješe Marij, Čebavs Než, Šolar Mar, Miklavčič Jan, Bohinec Mar, Gabrovšek Mat, Jernjekova družina, Bohinec Janez, Pegam Anton, Kalan.Ana, Pfajfar Jurij, Pogačnik Franica, Šoberl Marij, Šoberl Sim, Šoberl Andrej, Pretnar Ivana, Kosmač Vikt, Benkova hiša, Debelak Fr, Štular Jan, Jelenec Jerica, Knific Micika, Mikel Ant, Kalan Micika, Kajžnjekova družina, Špendov Jože, Rotar Jože, Štular Jera, Kosmač Mat, Bostijančič Mar, Perko Tom, Šlibar Micika (Ferv.), Pogačnik Janez, Jurčkova hiša, Stular Barba, Bohinec Marij, Stroj Jan, Fajfarjeva hiša, Špendov Janez, Grobovšek Helena, Šolar Mar, Pogačnik Pr, Fištrova hiša, Dermič Ivana, Mohorič Maruša, Špendov Jožefa, Papler Micika, Vidic Andr, Pogačnik Neža, Fister Katinka, Bohinec Sini, Grošelj Reza, Rozman Mar, Rozman Sim, Debelak Ant, Rakovec Matej, Mohorič Minka, Pogačnik Franica, Pogačnik Micika; Pogačnik Josip, c. k. poštar in rez. čast,; Batagelj Iv, nač. post.; Aichholzer Tomo, Ogoreutz Karol, žel. uradnika; Benedičič Jak, Šoberl Jera, Bohinec Lenka, Resman Fr, Stroj Fran, Pretnar Barba in Lenka, Kupova hiša, Kocijančič Franica, Grilc Micika, Justin Micika, Zupan Jan, Mikova družina, Kavčič Mar, Hrovat Lenka, Geiger Micika, Jerala Jan, Fister Mica, Perne Miha, Ovsenik Mat, Ovsenik Jan, Mihelič Roz.. Rozman Ana, Hrovat Jera. Najboljši učenec: Bostijančič Mar. 119 -- ''Mohorjev koledar'' 1897
Hacin Minka, učiteljica; Pogačnik J., c. k. poštar; Batagelj Ivan. načelnik postaje; Koselj Jožef, cerkv.; Šolska knjižnica, Sitar Pet., Kocijančič Ivan, Pezdič Anton, Špendov Fr., Stroj Jan., Bohinec Janez, Gabrovšek Mat., Beguš Primož, Bohinc Jož., Stular Jan., Miklavčič Jan., Perko Tom., Stroj Franc, Jerala Jan., Bertoncelj Mat., Fröhlich Nik., Kosmač Vikt., Pegam Anton, Šolar Fr., Avsenek Mat., Pogačnik Janez, Mohorič Lovrenc, Rotar Jože, Pegam Šim., Bertoncelj Jernej, Šoberl Andrej, Mikel Anton, Polančev Tonček, Zupan Jan., Vester Sim., Pogačnik Fr., Pogačnik Franc, Koničarjeva hiša, Jiletova hiša, Jernek z družino, Kajžnekova družina, Derničeva družina, Benkova hiša, Fištrova hiša, Komaričkova hiša, Jurčkova družina, Matičkova hiša, Dobenčeva družina,. Jokopčeva družina, Pretnar Micika, Potočnik Mina, Grošelj Franica, Štular Jera, Pogačnik Cilka, Šlibar Micika, Bohinc Helena, Kalan Ana, Marinšek Minka, Fister Micika, Ambrožič Jera, Hrovat Micika, Štular Barba, Šolar Mica, Bohinc Reza, Šoberl Marij., Mihelič Rozala, Špendov Jožefa, Ješe Marija, Lukovšek Ivana, Debelak Terez., Šolar Rozal., Perne Ana, Avsenek Mica, Justin Micika, Avsenek Janez, Fajfar Jurij, Gabrovšek Helena. 77. -- ''Mohorjev koledar'' 1898
Aljančič Valentin, župnik; Hacin Minka, učiteljica; Pogačnik Josip, državni poslanec; Golob Rajko, načel, postaje; Jereb Pavel, želez. uradnik; Šolar Fr., pravnik; Šolska knjižnica, Potočnik Mina, Albinini Alb., Avsenek J., Avsenek Mar., Ambrožič Jera, Beguš Franica, Beguš Dr., Benedičič Jak., Bertoncelj Jernej, Bertoncelj Mat., Bohinec Jak., Bohinec Jan., Bohinec Jož., Bohinec Mar., Bohinec Reza, Debelak Liza, Debelak Ter., Fajfar Jur., Fister Micika, Frohlich Nikol., Gabrovšek Matej, Grilc Micika, Grobovšek H., Hrovat M., Javor Reza, Ješe Marij., Kalan Ana, Kalan Fr., Knific Cilka, Koselj Jos., Kosmač Vikt.; Lappain Eliz., gospodična; Lukovšek Ivana, Marinšek Mina, Mikel Ant,. Miklavčič Jan., Mohorič Lovr., Pegam Ant., Pegam Šim., Perko Tom., Perne Ana, Pesjak Micika, Pezdič Ant., Pogačnik Pr. (Leve), Pogačnik Jan., Pogačnik Tonček, Rotar Jož., Sitar Pet., Stroj Franc, Stroj Jan., Šlibar Jern., Šlibar Micika, Šoberl Andr., Šoberl Marij., Šolar Mar. (Ještin), Šolar Mar., Špendov Fr.. Špendov Mart,, Štular Barba, Štular Jan. — Družine: Dermičeva, Benkova, Fištrova, Jurčkova, Kajžnekova, Komaričkova, Štularjeva, Valentinova, Zdevčeva, Komarjeva, Iletova, Jernjekova, Debelak Rok, Debelak Ant., Avsenek Mat., Boštijančič Mar., Zupan Jan., Kocijančič Jak., Justin Micika, Šlibar Jan., Kapus Fl., Kapus Angela, Špendov Jožefa, Špendov Kat., Papler Ivana, Mihelič Roz., Aljančič Alfonz, Pretnar Jerica. 96 -- ''Mohorjev koledar'' 1899
3.2 Druga društva
Anton Boštijančič, kmetovalec na Mišačah, je leta 1845 zabeležen med naročniki Bleiweisovih ''Novic''. -- Jure Sinobad, ''Radovljiški zbornik'' 2000
Podružnica družbe sv. Cirila in Metoda - Kropa-Kamna Gorica-Dobrava in okolica: Ustanovljena z min. odl. dne 30. marca. 1886, št. 4775. -- ''Koledar šolske družbe sv. Cirila in Metoda za leto 1914''
Z gorenjskega »Trikota«, 6. maja. Kje je pa ta »Trikot«, poprašuje gotovo radovedni čitatelj, vsaj ga ni v Kozlerjevem zemljevidu? Če potegneš iz Dobrave pri Kropi dve ravni črti, jedno na Kropo, drugo na Kamnogorico in še zadnji dve točki s tako črto zvežeš, dobiš trikot s topim vrhom na Dobravi. Ta trikot znači obseg podružnice sv. Cirila in Metoda, o koje ustanovitvi menda še nihče ni poročal v javnih listih. — Tudi jaz bi ne; kajti si mislim: ako žrtvuješ svoj denar za občekoristno reč, ni treba, da bi moral ves svet zato vedeti. Ker je pa zanimanje za blagonosni razvitek te družbe v prsih pravih domoljubov postalo jako živahno, kar nam potrjuje opravičena radovednost Vašega dopisnika na Dolgem v 99. št. »Slovenca«, poročam tudi jaz, da je dotična podružnica za Kropo, Kamnogorico in Dobravo 17. dne januvarja t. l. na ustanovnem zboru v Kropi se rodila, ki šteje do sedaj 4 ustanovnike, 33 letnikov in 10 podpornikov. Ob dobri kapljici v „Jarmovi" gostilni smo jo krstili za »Kropinsko-Kamnogoriško podružnico,« »birmalo« pa je deklico visoko c. kr. ministerstvo z odlokom iz 30. marca t. l., št. 4774. Bog daj, da to dete proraste in se razcvete v krepko hčer, ki pomaga zdatno delati svoji materi, o kteri smemo gojiti nado, da bode roditeljsko skrbna in vstrajna v svojem poslu. -- ''Slovenec'' 10. 5. 1886 (14/105)
Glavni imenik društvenikov. [čebelarskega in sadjerejskega društva za Kranjsko.] Terezia Tomšič na Dobravi. France Globočnik na Dobravi. Jakob Aljaž, župnik na Dobravi. Simon Pogačnik na Spodnji Dobravi. --
Uradne vesti c. kr. kmetijske družbe. Seja glavnega odbora dne 26. januvarija 1893. [...] Končno vzprejme glavni odbor za nove ude [...] Bertoncelj Jarnej, posestnik in mizar na Zgornji Dobravi; --
Člani Radovljiške podružnice. a) Ustanovnik: Treven Anton, trgovec na Savi pri Jesenicah. b) Prav Aljančič V., župnik na Dobravi pri Kropi. -- ''Planinski vestnik'' 25. 3. 1896 (2/3)
Novi člani. Filip Zupančič, posestnik na Dobravi pri Kropi. -- ''Planinski vestnik'' 25. 7. 1896 (2/7)
(Vabilo k veselici) kroparsko-kamnogoriške-dobravske podružnice družbe sv. Cirila in Metoda, ki bode v nedeljo, dne 23. avgusta t. 1. na Dobravi pri Kropi. Vspored: 1. Nagovor. 2. Petje. 3. Slavnostni govor. 4. Komičen prizor. 5. Velika coprnija. 6. Srečkanje. 7. Prosta zabava. Začetek ob 4. uri popoludne. Vstopnina 10 kr. Darila za srečkanje vsprejemata gg. prvomestnik Jos. Pogačnik v Podnartu in blagajnik Jos. Korošec v Kropi. Ker je od žel. postaje do Dobrave le 8 minut peš hoda, pričakujejo se tudi vnanji gostje, kateri bodo dobrodošli. Odbor. --
(Vabilo ) na veselico, ki se priredi v dan 5. sept. na Dobravi pri Kropi v gostilni pri „Valentinu" v korist po toči poškodovanim Dolenjcem. Vspored: 1. Nagovor. 2. „Danes tukaj, jutri tam", moški zbor. 3. „Eurent", deklamacija. 4. „Spomin na planine", dvospev. 5. „Bob iz Kranja" igra. 6. „Opomin k petju", mešan zbor. 7. Prosta zabava. Vstopnina 10 kr. Preplačila in darila se hvaležno vsprejemajo. Začetek točno ob 4. uri popoludne. Odbor --
(Z Dobrave) pri Kropi se nam poroča: „Odpri srce, odprl roké, otiraj bratovske solze". Pomneč te lepe besede našega dičnega pesnika se je pri nas sostavil odbor, da priredi pošteno domačo veselico v korist po toči poškodovanim Dolenjcem. Dasi se na deželi v priprosti vasi ne more mnogo zahtevati, vendar so naši diletantje zadnjo nedeljo popoludne povsem častno in vrlo rešili svojo nalogo in smejo biti ponosni na lepi vspeh v vsakem oziru. Hvala gre seveda tudi vrlim dobravškim župljanom in še posebe g. Sotriču, trgovcu v Kranju, ki so darovali v blagi namen raznih in mnogoštevilnih dobitkov za srečolov. Poslušalci in gledalci, stari in mladi, inteligentni in priprosti, vsi so živahno odobravali posamezne pevske točke, kakor tudi igro „Bob iz Kranja", katero so predstavljali na odru pod milim nebom. Istotako je vzbujala mnogo zabave in smeha deklamacija »Kurenta«. Najdaljša pač je bila zadnja točka, zabava pri srečolovu in dražba raznih dobitkov, ki je donesla vstopnino do 120 gld. v korist bednim po toči poškodovanim Dolenjcem. Bodi izražena javna zahvala vsem, ki so pripomogli k lepemu vspehu, posebno domači gdč. učiteljici in družinama gg. bratov Zupanov iz Kamne Gorice. --
(IV. občni zbor katol. slov. društva za radolški okraj.) Število udov se počasi pa vender od leta do leta množi. Dobrava pri Kropi 15. --
Prvi roj, o katerem smo čuli, je bil na Dobrovi in sicer 25. aprila. 26. ga je imel […] gosp. Pogačnik na Dobravi pri Kropi […] Če je bil v aprilu še kje drugje kak roj, prosimo naznanila, da prijavimo dotične srečne gg. čebelarje. -- ''Slovenski čebelar'' 1898 (1/4)
Na Dobravi pri Kropi snujejo občinsko zavarovalnico za govejo živino. -- ''Slovenski list'' 16. 2. 1898 (3/13)
ustanovljena Kmetijska podružnica Srednja Dobrava -- ''Domoljub'' 17. 2. 1898
(Z Dobrave pri Kropi) se nam javlja, da se je tam osnovala kmetijska podružnica, ter da so bili v odbor voljeni naslednji gospodje: Filip Pogačnik, veletržec, načelnik, drž. posl. Josip Pogačnik, župnik Valentin Aljančič ter posestniki Peter Sitar, Jakob Pogačnik in Mihael Perne, odborniki. -- ''Slovenski narod'' 11. 3. 1898 (31/57)
Št. 169 Podružnica Kropa-Kamena Gorica-Dobrava. Podružnični zastopniki za XI. skupščino v zmislu § 14. glavnih pravil: posestnik Josip Pogačnik. Št. 189. gdč. Marija Aljančičeva na Dobravi. Družbino razsodništvo: državni poslanec Josip Pogačnik. Pokrovitelji družbe sv. Cirila in Metoda v Ljubljani. Gosp Alijančičeva Marija na Dobravi pri Kropi 1. 1896. -- ''Vestnik Šolske družbe sv. Cirila in Metoda'' 1898 (10/10–11)
Iz Dobrave pri Kropi se nam piše: Pri nas se je te dni ustanovila kmetijska podružnica za domačo faro in šteje že blizu 80 udov, kar je prav veselo za maloštevilno faro. Vso zaslugo za ustanovitev ima g. Filip Pogačnik, veletržec in absolvirani gojenec kmetijske šole na Grmu. — Zajedno se snuje »kat. izobraževalno društvo za može in mladeniče«. Ker je tudi med mladeniči veliko zanimanje za društvo, zato si obetamo lepih sadov! Glasila se bo tudi domača pesem. Če še povem, da sta za našo farno cerkev dva nova stranska altarja v delu pri mojstru — podobarju Vumiku, da bo temeljito prenovljen veliki altar in takisto prižnica in krstni kamen, menim, da bi naši požrtvovalni Dobravci, če bi znali latinski, lahko rekli: Ecce, nova facimus omnia! (Glejte, vse obnavljamo !) Čast taki fari! -- ''Slovenec'' 12. 2. 1898 (26/34); ''Domoljub'' 17. 2. 1898
Vabilo k občnemu zboru kmetijske podružnice na Dobravi pri Kropi, ki bode 26. dne junija t. l. v šolskih prostorih ob 3. uri popoldne. Vzpored: 1.) Poročilo načelnikovo. 2.) Poročilo o stanju podružnice. 3.) Razgovor o veselici v prid podružnični blagajni. 4.) Volitev odposlanca k občnemu zboru c. kr. kmetijske družbe v Ljubljani. 5.) Razni nasveti. Kmetijska podružnica na Dobravi pri Kropi, 9. junija 1898. Filip Pogačnik, načelnik. --
Leta 1898. je družbi pristopilo 385 novih pravih udov ter je koncem leta imela kmetijska družba 18 častnih, 9 dopisujočih in 3668 pravih udov. Podružnic je bilo 85. Na novo so se ustanovile podružnice na Dobravi pri Kropi […], tako da ima družba sedaj že 95 podružnic in 4155 udov. A bolj kakor število udov dokazuje denarni promet velikanski napredek naše družbe v zadnjem desetletju. Dočim je družba leta 1888. izkazala le 1634xx gld. 51 kr. denarnega prometa izkazuje ga za preteklo leto 188.142 gld. 42 kr. -- ''Kmetovalec'' 15. 7. 1898 (15/13)
O sadjarstvu v ponavljavni šoli je poročal pri nekem zborovanju radovljiškega učiteljskega društva g. Fr. Rojina, tedaj učitelj na Dobravi pri Kropi, sedaj nadučitelj v Šmartnem pod Šmarno Goro — ob času, ko se je ponavljavna šola že bližala koncu. Prihranili smo ta sestavek za čas ponavljavne šole, ker je bolj mogoče, da pripomore kakemu gospodu tovarišu k večjemu zanimanju za ta predmet. Uredn. -- ''Učiteljski tovariš'' 20. 11. 1898 (38/?)
(Kmetijska družba.) Iz poročila društvenega tajnika posnamemo nastopno: Leta 1898 je družbi pristopilo 673 novih pravih udov, tako da je imela koncem tega leta 18 častnih, 9 dopisujočih in 4233 pravih udov. Vseh podružnic je bilo 1898 leta 94. Na novo so se to leto ustanovile podružnice na Dobravi pri Kropi. --
(Z Dobrave pri Kropi.) Kakor vidite, smo se začeli na naši »Višavi« kaj pridno gibati. Vaš dopisnik sicer kar na eno sapo vsega ne pove, ker privošči tudi drugim kaj prostora. Če bi hotel biti prav vesten, bi Vam še tacih reči vedel povedati, ki bi marsikteremu ne bile povšeči. Toda Vi tam doli sklepate mir in zato naj za zdaj mirujem i jaz, dasi sem zmagal zopet v ne malo nevoljo nekaternikov. Kako in kje — Vam povem ob svojem času na uho, toda prav glasno! Danes 13. t. m. pa smo imeli Dobravci prav prijeten popoldan. G. drž. poslanec Jos. Pogačnik je v dobro znano gostilno »pri Valentinu« povabil svoje rojake na prijateljsk pomenek glede ustanovitve občinske zavarovalnice za govejo živino. Stvar ta, ki se je med Slovenci, kolikor vem iz »Prim. lista«, jela najprvo vpeljavati na Goriškem, kjer imajo že tri take podružnice, je velepomembna. G. poslanec je med mnogobrojno vdeležbo v nad uro trajajočem govoru pojasnjeval prekoristno stran te zavarovalnice in naši posestniki so mu z vidnim zanimanjem ves čas pazno sledili. Govora ne bom ponavljal, ker bo g. poslanec itak šel od občine do občine, da tako zjedini kar največ mogoče občin v močno zavezo , ki bo gotovo rodila mnogo lepih vspehov za našega kmeta. Kakor naši posestniki, tako upam, bodo i drugi v našem radovljiškem, kranjskem in kamniškem glavarstvu pristopili v to zavezo. Združujte se slovenski možje pod to zastavo povsodi! V sedanjih časih beremo skoro na vsaki strani naših in ptujih listov dolge jeremijade o izboljšanju plač in gmotnih razmer od sodnega sluge do najvišjih svetnikov. Mi vsakemu privoščimo z dna srca vse to. Čudno se nam pa zdi, da se na kmeta — trpina, ki je vendar steber vse države, tako malo ozira. Pač! Davek na davek se mu naklada, menda, da počasi ložje — »scaga« ! Prav zato smo našim gg. poslancem srčno hvaležni, ker gredo temu največemu trpinu na roko. Posebej pa želimo našemu gosp. drž. poslancu Pogačniku najboljših vspehov pri vpeljavi teh novih občinskih zavarovalnic, ki bodo gotovo zdatna zavora propadu našega dobrega kmeta. G. poslancu bodi izražena naša odkritosrčna zahvala za poljudno in upajmo, tudi vspešno predavanje. -- ''Slovenec'' 15. 2. 1898 (26/36)
(Državna podpora.) Poljedelsko ministerstvo je dovolilo kmetijski podružnici na Dobravi pri Kropi 100 gld. podpore. -- ''Slovenski narod'' 10. 3. 1899 (32/57);
4 Gospodarstvo in promet
Železarstvo na Gorenjskem. Skozi hrib Vreče nad Kamno Gorico je vodil rov prav v vasico Mišače. Verjetno, da se je vsaj del te vasi in del vasi Zgornja Dobrava ukvarjal z rudarstvom na Vrečah. -- ''Glas Gorenjske'' 25. 5. 1956
Tovarna v Lipnici
Franc Pirc je leta 1865 skupaj s sinovi (Šimen, Jernej, Matija in Franc) v Lipnici kupil fužinico »Kredar'co«. Leta 1870 so pričeli z vlečenjem žice, nato pa 1872 s strojnim izdelovanjem žičnikov.
Franz Pirc & Söhne, Gewerk, Ketten- u. Schmiednägel-Fabrik in Kropp und Draht- und Maschinen-Nägel-Fabrik in Lipenca, Oberkrain; Kropp, am 26. Octb. 1878.
Po smrti Simona Pirca (2. 8. 1908) sta tovarno do polnoletnosti Vinka vodili sestri (dve od štirih). Vinko Pirc je tovarno vodil nekje od 1930 dalje; na poslovni dokumentaciji pa se je ohranilo tudi ime njegovega očeta Simona, umrlega 1908.
Kundmachung Nr. 1787. In dem Bezirke Radmannsdorf beginnt der
Seuchengrenzbezirk von der hiesigen Bezirksgrenze
an die Gemeinden Möschnach, Ovsiše, Steinbüchel, Kropp, Lancovo, Vormarkt, Radmannsdorf
und umfaßt folgende Ortschaften: Bresjach, Noschach,
Černivc, Gutenfeld, Globoko, Gorica, Möschnach,
Verbnach, Hofdorf, Ober- und Unterottok, Laufen,
Posavec, Praproše, Löschach, Palovič, Pirašič,
Ober-, Unter- und Mitterdobrava, Lipenca, Presernje, Bresoviz, Kerschdorf, Ovsiše, Polšica,
Route, Mišače, Otoče, Podnard, Saloše, Steinbüchel, Kropp, Berdach, Ober- und Unterleibniz,
Lancovo, Mošnje, Vošče, Vormarkt und Radmannsdorf und von den Gemeinden Vigaun und
Lees die Ortschaften Sapuše, Vigaun, Sgoše,
und Neudorf. --
Živinska kuga. … V okraji Radoljškem se začne okuženi mejni okraj pri meji okraja Kranjskega pri občinah: Mošnje, Ovsiše, Kamna-Gorica, Kropa, Lancevo, Predtrg, Radoljca ter obseže sledeče kraje: Brezje, Noše, Črnivec, Dobrepolje, Globoko, Gorica, Mošnje, Vrbnje, Preddvor, Gornji- in Dolnji-Otok, Ljubno, Posavec, Prapreče, Lese, Palovče, Pirašče, Gornja Srednja- in Doljna-Dobrava, Lipnica, Presernje, Brezovica, Cešnice, Ovsiše, Polšica, Rovte, Misače, Otoče, Podnart, Zaloče, Kamna-Gorica, Kropa, Brde, Gornjain Doljna-Lipnica, Lancevo, Mošnje, Vošce, Predtrg in Radoljca in iz občin v Begnjah in Lescah kraje: Zapuše, Begnje, Zgoš in Nova-vas. -- ''Kmetijske in rokodelske novice'' 9. 4. 1873
Sledeči P. T. delničarji prve občne zavarovalne banke »Slovenije« v Ljubljani so dalje doplačali na delnice, in sicer: po 7 1/2 % ali 15 goldinarjev na delnico: [...] Poličar Jakob, župnik na Dobravi pri Kropi --
Lipnica im Bez. Radmannsdorf. Drahtzieherei u. Drahtstiftenf.: Pirc, Franz. Mühle: Justin Frz.
Dobrava im Bez. Radmannsdorf. Spezerei, Wienh. u. Gastw.: Pogačnik, Sim. -- ''Leuchs Adressbuch der Kaufleute ...'' , Band 16, Nürnberg, 1878. 164, 168.
(Glavni odbor kmetijske družbe kranjske) zboroval je preteklo nedeljo in rešil razun poročil do c. kr. vlade: Gospodar Janez Debeljak z Dobrave pri Kropi se pritoži, da plemenski bik, kupljen pri zadnji dražbi v Kranji za 62 gold., ni za pleme in prosi druzega. Sklene se, mu priporočiti drugačno krmenje in še počakati, ker je bik še mlad. -- ''Kmetijske in rokodelske novice'' 3. 1. 1883 (41/1)
Krajcarska podružnica »Narodnega Doma« v Ljubljani je razposlala do konca pretečenega tedna vsega skupaj 355 knjižic, izmed teh 284 krajcarskih in 71 desetkrajcarskih. — Največ knjižic je oddanih se ve da na Kranjskem, namreč 275 […] Posamezne knjižice nahajajo se še v […] Dobravi pri Kropi, Kropi, Kameni Gorici -- ''Kmetijske in rokodelske novice'' 28. 10. 1885 (43/43); ''Ljubljanski list'' 28. 10. 1885 (2/246); ''Slovenski narod'' 28. 10. 1885 (18/246)
Nova postaja Otoče. Mej Podnartom in Radovljico, 2,5 km nad Podnartom, odprla se je dne 1. septembra nova mala postaja Otoče, kjer ostajajo po 1 minuto vsi poštni vlaki, vozeči se tod mimo. Ker z Otoč drže bližnice na Dobravo, v Kropo, v Kamnogorico, v Mošnje in vozna cesta Ljubno in tudi k slavnoznani romarski cerkvi "Mariji pomagaj!" na Brezjah in ker je zlasti pot z Otoč na Brezje skoro za jedno uro krajša, nego s Podnarta na Brezje, nadejati se je novi postaji velikega osobnega prometa. -- ''Slovenski narod'' 3. 9. 1887
Uradne vesti c. kr. kmetijske družbe kranjske. Seja glavnega odbora dne 23. junija 1890. Za nove ude so predlagani in se vzprejmejo: Aljančič Valentin, župnik na Dobravi pri Kropi --
Ausweis über den Stand der Thierseuchen in strain in
der Zeit vom 4. bis 11. Mai 1893.
Erloschen
der Rothlauf unter Schweinen
im Bezirke Radmannsdorf: in Mitterdobrawa,
Gemeinde Ousische ... Laibach am 12. Mai 1993 --
Erloschen der Rothlauf bei Schweinen im Bezirke Radmannsdorf: in Mitterdobrava un Kerschdorf der Gemeinde Ousische [...] K. k. Landesregierung Laibach am 18. Mai 1893. ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 116 (23. 5. 1893) [konec svinjske rdečice v okrožju Radovljica]
(Veterinäres.) In Mischatsche und in Smokutsch im Bezirke Radmannsdorf giengen verflossene Woche
zweien Besitzern acht Schweine an Rothlauf zugrunde. -o --
(Z Dobrave pri Kropi.) Fijakarji na kmetih. Dunajski fijakarji so svetovnoznani dovtipneži. Če si še tako čmeren, on te spravi gotovo v dobro voljo. Ljubljanske pa itak poznamo s stereotipnim: »Se peljama gspud.« Toda vsi fijakarji dunajski in ljubljanski pojdite kašo pihat proti našemu junaku-fijakarju. Kličejo ga – seveda – za Janeza, kar bi pa jaz ne hotel s prisego potrditi, da je namreč Janez v glavo in druge bolj imenitne dele svojega zaslovelega telesa. Nekega dne pride agent širokih hlač in rejenega trebuha firme menda Sekeles & Fekeles do Janezovega gospodarja ter zaprosi voza, recimo do Tržiča. Prijazni gospodar rade volje ustreže ter Janezu naroči, da bo peljal »gspuda«. Še bolj prijazni agent pa pelje našega Janeza v gostilno na kozarec vina, češ: bo konj ložje peljal. Agent in Janez pijeta in pijeta in postaneta naposled »dobrega volja«. V tej dobri volji se spravita na voz, kakor sta že mogla. Veselo se pomenjkujeta agent in Janez na vozu skoraj do bratovščine, kar šine kot strela nepoklican gost na njihov voz als dritter im Bunde. Ogorčenost agentova seveda je velika nad toliko impertinenco! Godrnjal je in Janez ž njim kajpada v besu. – Agent se huduje, kolikor so mu vinske moči dopuščale – naš Janez tudi – kajpada, dasi je menda v dobri volji že pozabil, kdo je njegov pravi »gspud«. Rezoluten, kakor so naši Janezi, se zakadi z bičem v vsiljenca na vozu ter mlati – po agentu, svojem gspudu, z vso, njemu še ostalo močjo ter ga naposled srečno zavali z voza v cestni jarek, pravega vsiljenca pa veselo »fura« naprej, radujoč se svojega junaštva. Kakošni so bili obrazi naše slavne trojice, ko jih je pred prvo prihodnjo gostilno dohitel »urnih krač« gspud agent, o tem zgodovina še molči, a istina pa je, da tacega fijakarja zlepa ne najdeš, kot je naš – recimo Janez, a istina pa tudi, kar sem tu zapisal. Nauk te ganljive storije: Firme Sekeles, Fekeles in – Treskeles – pustite nas Slovence v miru! --
(Bogata jablana.) Z Dobrave pri Kropi se nam poroča: Danes so na tukajšnjem župnijskem vrtu obrali srednje veliko jablano, ki je donesla polnih 16 mernikov jako okusnih, lepih jabolk. Vsak se je začudenjem oziral na drevo, ki je imelo več sadu skoro, kakor peres. Zato je bilo pa drevo tudi nekako ponosno, ker si je samo na vrhu nadelo krasen cvet! Torej povsodi nekoliko bahatosti. Pa naj ima to veselje pridno drevo, saj jo doneslo cvet in sad v letošnji lepi jeseni. -- ''Slovenec'' 26. 9. 1898 (26/220); ''Kmetijske in rokodelske novice'' 30. 9. 1898 (56/39)
Fran Rojina: Učitelj-čebelar. In sta morebiti Dobrava pri Kropi in Vače za čebelarstvo ugodni? Iz izkušnje lahko rečem, da nič posebno, zlasti za to ne, ker v obeh krajih ni jesenske paše, pa sem imel vendar povsod povoljne uspehe. Seveda je treba tudi nekoliko znati, a ne coprnije, temveč samo racijonalno, umno čebelariti, česar se res ni težko naučiti. -- ''Učiteljski tovariš'' 20. 9. 1899 (39/27)
Nov poštni urad. Dne 1. vinotoka se vpelje na Dobravi, politični okraj Radovljica, nov poštni urad, ki bo imel zvezo s Kropo in Podnartom. -- ''Gorenjec'' 29. kimavca 1900
Pošta na Dobravi (1900–1918). Pošta na Dobravi (DOBRAVA P. KROPP) je delovala od 1. 10. 1900 dalje. Ni podatkov o vrsti žiga niti do kdaj je delovala. V priročniku Antona Lavriča ''Pomožne pošte na Slovenskem'' 1919 ta poštna zbiralnica ni omenjena, kar pomeni, da je prenehala delovati v avstroogrskem času. Na Srednji Dobravi je bila v tem času gostilna Pogačnik in glede na podobnosti v okolici (npr. gostilna in pošta Gabrijelčič na Brezjah) gre sklepati, da je bila pomožna pošta v gostilni Pogačnik. Josip Pogačnik se v seznamih naročnikov od 1892 pojavlja kot »c. k. poštar«. -- Gerhard Kuehl, Postablagen Oesterreichs, Abteilung Krain, Nachtrag 1989 (Pomožne pošte/zbiralnice Avstrije, oddelek Kranjska, dodatek 1989); razlago je posredoval Igor Pirc junija 2015.
5 Sodnija
Licitationsedict Nro. 77. Vor dem Bezirksgerichte Radmannsdorf wird hiermit allgemein bekannt gemacht: Es sey auf Anlangen des Hrn. Franz Galle zu Laibach als Testaments-Executor und der Lucas Wodley'schen Erben, gegen Caspar Praprotnig von Dobraua,
wegen eines als verfallen richtiggestellten Darlehensbetrage pr. 700 fl. c. s. c., in die
executive Teilbiethung der dem Schuldner gehörigen, im Bergwerke Kropp sub Consc.
Nro. 44 gelegenen, der Herrschaft Radmannsdorf sub Urb. Nro. 1129 dienstbaren, mit
Pfandrecht belegten und gerichtlich auf 600 fl. geschätzten, mit vier Mahl-, und einem
Stampflaufer versehenen Mühle sammt mauer-, niet- und nagelfester Einrichtung gewilliget und
es seyen zur Vornahme dieser Licitation drey Tagsatzungen, auf den 22. April, 22. May
und 22. Juny d. J. , jederzeit Vormittag von 9 bis 12. Uhr in loco Kropp mit
dem Anhange festgesetzt worden, daß diese Realität, falls sie weder bey der ersten oder
zweyten Tagsatzung nicht wenigstens um den Schätzungswerth angebracht werden sollte,
selbe bey der dritten Licitationstagsatzung auch unter demselben hintan gegeben werden
würde. Die Realität kann besichtiget, die Licitationsbedingnisse aber, in welchen besonders die billigen Zahlungsfristen einladend sind, können täglich in dieser Amtskanzley und bey den Licitationen eingesehen werden.
Es werden daher sämmtliche Kauflustige, insbesondere aber auch die intabulirten
Gläubiger, Herr Dominik Bernaldeli von Görz, Frau Johanna Napreth von Neumarktl,
Lucas Pegam von Lack und Herr Dr. Andreas Napreth von Laibach zu diesen Licitationen eingeladen.
Bez. Gericht Radmannsdorf den 21. Februar 1624. --
Licitationsedict. Nro. 888. Von dem Bezirksgerichte Radmannsdorf wird hiemit allgemein bekannt gemacht!
Ei sey auf Anlangen des Herrn Primus Hudovernig, von Radmannsdorf, werden richtig [...]
auf den 26. März, 26. April und 26, May d. J., und zwar für das Haus sammt Waldantheil jederzeit zu Kropp Vormittag von 9 bis 12. für die fahrenden Güter aber jederztit
zu Oberdobrava Nachmittag von 5 bis 6 Uhr, mit dem Beysasse anberaumt worden, daß
diese Güter, falls selbe bey der ersten oder zweyten Feilbiethung nicht wenigstens um den
Schätzwerth angebracht werden könnten, bey der dritten Tagtassung auch unter demselben
werden losgeschlagenwerden. Die Realitäten können besichtiget, die Licitationsbedingnisse
aber, worunter bare Bezahlung des Meistbothes verstanden ist, in dieser Amtkaanzley und
bey den Licitationen eingesehen werden.
Es werden demnach alle Kauflustigen, insbesondere aber auch die intab. Gläubiger:
Dominit Bernardelli von Görz, Frau Johanna Napreth von Neumarktl, Lucas Pögam
von Kropp und Herr-Dr. Andrä Napreth von Laibach, zur Verwahrung ihrer Rechte zu
diesen Licitationen vorgeladen. Bezirksgericht Radmannsdorf den 29. Jänner 1825. --
Edict. Vor dem Bezirks-Gerichte der Herrschaft Radmannsdorf haben alle Jene, welche auf die nachstehenden Verlasse aus was immer für einem Rechtggrunde Ansprüche zu machen vermeinen,
selbe an unten bestimmtem Tage und Stunde so gewiß anzumelden und rechtsgeltend darzuthun, als
widrigen sie sich die Folgen des §. 814 a. b. G. B. selbst zuzuschreiben haben werden.
Namen des Erblassers. Sterbort, Strbtag, Anmeldungs- und Abhandlungs Tagsatzung
Martin Lappainer, Oberdobravam 24. Februar 1829. 19. May 1829 um 3 Uhr Nachmittag.
Simon Prettner, Oberdobrava, 20. April 1828 23. May 1829 um 9 Uhr Vormittag.
Bez. Gericht Radmannsdorf den 7. April 1829.
--
Nr. 1410 Edict. Alle Jene, welche aus was immer für
Rechtstiteln auf den Verlaß der am 25. März
1831 zu Oberdobrava ab intestato verstorbenen Ursula Touzin, Ansprüche zu machen gedenken, haben solche bei der auf den 31. August d. J . angeordneten Liquidationstagsatzung
so gewiß anzumelden, als sie im Widrigen die
Folgen des Gesetzes sich selbst zuzuschreiben
haben würden.
Vereintes Bezirksgericht Radmannsdorf am 29. Juli 183l. -- in 18. 8. 1831
Edict. Alle Jene, welcke auf den Nachlaß des am
16. November 1933, zu Lippenza verstorbenen
Grundbesitzers Johann Beneditschitsch als Erben
oder Gläubiger Ansprüche zu machen gedenken,
oder in denselben etwas schulden, haben am 6.
Mai d. J., Vormittags um 9 Uhr, vor diesem
Gerichte, und zwar erstere zur Liquidirung ihrer
Forderungen, letztere aber zum Geständnisse Ihrer
Schuldbeträge zu erscheinen. -- Vereintes Bezirksgericht Radmannsdorf den
5. März 1834. --
Edict.
Von dem vereinten Bezirksgerichte zu Radmannsdorf wird hiemit kund gemacht: Man habe
über Ansuchen des Georg Presterl von Laufen, de praes 7 d. Nr. 2347, in die executive Feilbiethung der, zu Mischatsche sub Haus-Nr. 2 gelegenen, der Herrschaft Stein sub Rect. Nr. 285 Urb.
Nr. 360 dienstbaren, gerichtlich auf 1721 fl. 35 kr.
geschätzten ganzen Hübe und einiger Fahrnisse des
Anton Pögam, wegen aus dem Urtheile ddo. 11.
August 1831 schuldigen 280 fl. s. s. g. gewilliget, und hiezu die Tagsatzungen auf den 11. Februar, 8. März und 11. April 1836, jedesmal
Vormittags um 9 Uhr, in loco, der Realität mit
dem Beisatze angeordnet, daß wenn diese Hübe
und die Fahrnisse bei der ersten und zweiten Feilbithungstagsatzung weder um noch über den Schätzungspreis an Mann gebracht werden sollten, sie
bei der dritten auch unter demselben hintangegeben werden würden.
Die Kauflustigen werden mit dem Beisatze
dazu eingeladen, daß sie die Licitationsbedingnisse
und den Grundbuchs-Auszug in den gewöhnlichen
Amtsstunden in dieser Gerichtskanzlei einsehen
können. Vereintes Bezirksgericht Radmannsdorf am
9. November 1835. --
Poziv k licitaciji Pegamove domačije so ponovili naslednje leto, tokrat na "6. Februar, 15. März und 7. April l. J." --
1905 Nr. 812 Edict. Vonn dem k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf
wird hiemit bekannt gemacht: Man habe über Ansuchen des Georg Scholler von Unter-Dobrava in
die executive Feilbietung des dem Mathias Praprotnik gehörigen, der Herrschaft Radmannsdorf
sub Post Nr. 162 dienstbaren, in der Schmidhütte
Na Save liegenden, laut Schätzungs Protokolls vom
28. August 1844. Z 2620, auf 350 ft. bewertheten
Essfeuers mit 5 Nagelschmidstöcken sammt Kohlbarren wegen aus dem gerichtlichen Vergleiche vom
23. October 1843, Z 2717, schuldiger 312 ft 13 1/2 Kr.
c. s. c. gewilliget und zu deren Vornahme drei
Tagsatzungen, und zwar die erste auf den 19. November, die zweite auf den 19. December 1844 und
die dritte auf den 18. Jänner 1845, allezeit Vormittags um 9 Uhr im Orte Kropp mit dem Beisatze
angeordnet, daß diese Realität erst bei der dritten Feilbietungstagsatzung unter dem Schätzungswerthe
hintangegeben werden würde.
Der Grundbuchsextract, das Schätzungsprotocoll und die Licitationsbedingnisse können in den gewöhnlichen Amtsstunden hierorts eingesehen werden.
K. K. Bezirksgericht Radmannsdorf am 56.
September 1844.
Anmerkung. Bei der ersten Feilbietungstagsfassung hat sich kein Kauflustiger gemeldet.
--
[Približni prevod: 1905 št. 812 edikt. Iz k. k. Okrožnega sodišča v Radovljici se naznani: Na zahtevo Georga Schollerja s Spodnje Dobrave v
prvo prodajno ponudbo vigenjca s 5 nakovali skupaj z ogljem v lasti Mathiasa Praprotnika
na poštni št. 162 gospostva Radovljica, ki služi v kovačnici Na Savi, v skladu z datumom protokola ocene
28. avgusta 1844. Z 2620, vredno 350 ft, ki je
zaradi sodne poravnave
23. oktobra 1843, Z 2717 dolgoval 312 ft 13 1/2 Kr. c. i. c. odredil tri dražbe, in to prvo 19. novembra, drugo 19. decembra 1844 in
tretjo 18. januarja 1845, vedno zjutraj ob 9. uri v mestu Kropa, z dodatkom, da se nepremičnina lahko šele v tretjem poskusu proda pod ceno.
Izpisek iz zemljiške knjige, protokol cenitve in licenčne pogoje si lahko ogledate tukaj med običajnimi urami.
K. K. Okrožno sodišče Radodvljica dne 56.
septembra 1844.
Opomba. Na prvo prodajno ponudbo ni prišel nihče, ki je bil pripravljen kupiti.]
Nr. 3524. Edict.
Von dem k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird den Eheleuten Michael und Maria
Supan, unbekannten Aufenthaltes, und ihren unbekannten Rechtsnachfolgern bekannt gemacht:
lZs habe wider dieselben Georg Scholler von
Unterdobrava, sub praes. 15. November 1845,
Z. 3524, die Klage auf Verjährt, und Erloschenerklärung der sämmtlichen, auf dem Mathias
Praprotnik'schen, an der Schmidhütte na Save zu
Kropp gelegenen Essfeuer, in Folge des Kaufbriefes ddo. 13. Juli 1793 haftenden Rechte angebracht, und es sey hierüber die Verhandlung-tagsatzung auf den 2. März 1846, früh 9 Uhr
hieramts angeordnet worden. — Da der Aufenthaltsort der Geklagten unbekannt ist, und da
sie sich vielleicht auser den k. k. Erblanden befinden, so hat dieses Gericht denselben zu ihrer Vertheidigung und auf ihre Gefahr und Kosten den
Herrn Franz Schuller aus Kropp, als Curator
bestellt, mit welchem die angebrachte Rechtssache
nach der bestehenden Gerichtsordnung ausgeführt
werden wird.
Die Geklagten werden hievon durch dieses
Edict zu dem Ende verständiget, damit sie entweder zur rechten Zeit selbst erscheinen, oder dem
bestellten Curator ihre Behelfe on Hand geben,
oder sich auch einen andern Sachwalter erwählen und diesem Gerichte namhaft machen, überhaupt im ordnungsmäßigen Wege einschreiten
mögen, widrigens sie sich die aus ihrer Versäumnis entstehenden Folgen selbst zuzuschreiben haben würden.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf am 20. November 1845. --
Oklic na nekdajne, tako imenovane Beslanove podložnike iz srenji: Dobrunje, zgornja in spodnja Besenca, Kovor, Podbrezje, Kokrica, in
iz seliš: Huda, Bašelj in Mišače. Po ukazu c. k. visociga ministerstva od
9. veliciga serpana in 29. kimovca 1850,
kteri je v deržavnim zakoniku in vladnim listu
CIX. in CXXIX. štev. 326 in 369 oznanjen,
je zapovedano, de se imajo vsi grajšinski urbarski dolgovi, ki so jih poprejšni podložni
noter do konca leta 1847 dolžni ostali, grajšinam poplačati, scer se bojo po pravdni poti
zterjali.
De bi se dolžnikam imenovanih davkov s
pravdnim terjanjem preveliki stroški — unkoštinge — ne perzadjali, kteri bi marskterimu
dolžniku utegnile več biti, kakor dolg, se da
vsim tistim, nekdajnim Beslanovim podložnikam, ki so na urbarju, na desetini, ali na desetinskih najemšinah do konca leta 1847 dolžni
ostali, s tem oklicam na znanje, de naj te dolgove gotovo do konca mesca Svečana prihod.
leta 1851 pri podpisani gospodični, v Ljubljani na zgornjih polanah štev. 67 odrajtajo,
scer bodo k temu plačilu na pravdni poti primorani.
V Ljubljani 7. Grudna 1850.
Paulina Pernsteiner -- 13. 12. 1850, 17. 1. 1851; ''Ljubljanski časnik'' 17. 1. 1851
Nr. 5477. Edict. Von dem k. k. Bezirksgerichte zu Radmannsdorf wird hiemit bekannt gemacht: Es sey über
Ansuchen der Ursula Lapeiner von Oberdobrava in
die executive Feilbietung der, dem Valentin Pohr
von Wodeschitsch Haus-Nr. 30 gehörigen, im Grundbuche der vormaligen Herrschaft Veldes sub Urb. Nr. 23212 vorkommenden, mit dem Pfandrechte belegten, laut Protocoll de pr. 30. Juni 1851, Z.
2919, gerichtlich auf 268 fl. 10 kr. geschätzten Kaischenrealität, wegen aus dem wirthschaftsämtlichen
Vergleiche ddo. 18. September 1849, Z. 28, schuldigen l1 fl. 46 kr. e. s. e. gewilliget, und es seyen
zu deren Vornahme 3 Tagsatzungen, und zwar auf
den 2. März, 3. April und 3. Mai k. J., jedesmal Vormittags um 9 Uhr in loco der Realität
mit dem Beisätze angeordnet worden, daß die Realität nur bei der dritten Feilbietungstagsatzung unter dem Schätzungswerthe hintangegeben werden
wird. Der Grundbuchsextract, das Schätzungsprotocoll und die Lititationsbedingnisse können während
den Amtsstunden täglich hieramts eingesehen werden.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf, am 16. December 1851. --
N. 1424. Edict. Von dem k. k. Bezirksgericht Radmannsdorf wird hiemit bekanntgemacht: Er sey über Ansuchen der Agnes Prettner von Oberdobrava, Rechts-Nachfolgerin des Mathias Prettner, in die executive
Feilbietung der, dem Primus Murnig gehörigen, im
Grundbuche der vormaligen Herrschaft Radmannsdorf sub Rectr. Nr. 403 vorkommenden, in Moschnach sub consc. Nr. 33 gelegenen, mit dem executiven Pfandrechte belegten und laut Protokolles de praes 11. December 1850, Z 2161, gerichtlich auf
273 fl. 55 kr. geschätzten Kaische sammt Zugehör,
wegen aus dem w. ä. Vergleiche, ausgef. 28. Februar 1847, Z. 93, noch schuldigen 88 fl. c. s. c.
gewilliget, und es seyen zu deren Vornahme 3 Tagsatzungen, und zwar: auf den 25. Mai, 25. Juni
und 24. Juli d. J., jedesmal Vormittag um 9 Uhr
in loco Möschnach mit dem Beisatze angeordnet worden, daß obige Realität nur bei der dritten Feilbietungstagsatzung auch unter dem Schätzungswerthe
hintangegeben werden wird.
Das Schatzungsprotocoll, der Grundbuchsextract und die Licitationsbedingnisse können während
den Amtsstunden täglich hiergerichts eingesehen werden.
K. k. Bez. Gericht Radmannsdorf am 13. März 1852. -- in 3. 5. 1852
Kundmachung Nr. 1582.
Von dem k. k. Bezirksamts Radmannsdorf, als Gericht, werden nachbenannte laut Waisenbuches großjährig gewordenen, unbekannten
Aufenthaltes befomdlichen Pupillen, oder ihre Rechtsnachfolger hiemit aufgefordert, die für dieselben in der hierortigen Waisen-Depositentassa
erliegenden Privatschuld, Urkunden binnen 6 Monaten vom unten gesetzten Tage so gewiß zu erheben, widrigens dieselben auf ihre Gefahr ämtlich
erhoben, und in die dießämtliche Registratur hinterlegt werden würden. [Poziv za plačilo dolgov pri sirotinskem skladu za sirote, ki so postale polnoletne.]
Forlaufender Zahl, Der Pupillen Namen, Früherer Wohnort, Datum der Urkunden, Werth in fl, Kr.
11, Anton, Agnes, Helena und Anna Füster, Lipenza, Abhandlung 31. Jänner 1816, 1585
21, Mathias und Josef Grilz, Unterdobrava, 19. Mai 1818, 296, 75
23, Maria Wohinz, Oberdobrava, 29. April 1818, 150
102, Theresia und Ursula Mikel, Leibnitz, 5. Oktober 1828, 200
124, Martin, Valentin, Andreas, Maria, Agnes Smerekar, Dobrava, 5. September 1831, 904, 25
143, Maria, Blas und Johann Praprotnik, Oberdobrava, 15. Juni 1824
153, Maria Mihelitsch, Dobrava, 17. September 1832, 1000
169, Maria und Elisabeth Sittar, Mischatsche, 15. November 1830, 206, 90
170, Maria und Helena Pfeifer, Oberdobrava, 20. April 1831, 59, 13 1/10
181, Johann Beneditschitsche Kinder, Lipenza, 1 Vertrag, 1 Erklärung, 1 Schuldschein 13. Sept. 1834, 25. Oktober 1838, 18. Juni 1841, 520
208, Johann, Barthelmä, Franz und Josef Frakel, Oberdobrava, 4 Schuldscheine 17. März 1836, 251, 1 1/10
262, Anton Sodja, Dobrava, 1 Abhandlung 26. Juni 1816, 71, 90
316, Agnes Zberne, Dobrava, 1 Schuldschein 21. Febbruar 1828, 88
435, Anton Zberne, Dobrava, 1 Schuldschein 25. November 1839, 167, 42 1/10
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Zession 14. August 1839, 152, 51 3/10
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Zession 1. September 1836, 100
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 2 Zessionen 20. März 1836. 13. November 1835, 23. Dezember 1832, 450 2365, 27
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Zession 14. April 1843, 220
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Schuldschein 1. März 1834, 350
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Schuldschein 5. Jänner 1831, 100
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Schuldschein 6. Mai 1838, 150
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Schuldschein 1. Juni 1831, 240
439, Kaspar Praprotniksche Kinder, Oberdobrava, 1 Schuldschein 9. September 1840, 302, 25
444, Matlhäus, Jakob und Johann Benedizhizh, Lipenza, 1 Abhandlung 30. Juli 1834, 762, 80
K. k. Bezirksamt Radmannsdorf, als Gericht, am 22. September 1863 --
(1799-3) Nr. 3524. Erinnerung an der Verlaß des Andreas Šlibar von
Mittcr-Dobrava Hss-Nr. 7.
Von dem k. k. Bezirksgerichte Radmannsnsdorf wird dem Verlasse des seligen
Andreas Šlibar von Mitter-Dobrava
Hs.-Nr. 7 hiermit erinnert:
Es habe Franz Stritih von Mitter-Dobrava, durch Dr. Munda, wider demselben die Klage auf Ersatz eines für ihn
bestrittenen Vertretungsaufwandes pt. 50fl c. s. c. sub praes. 30. Juni 1870, Zahl
3524, hieramts angebracht, worüber zur
summarischen Verhandlung die Tagfassnug auf den
23. August 1870,
früh 9 Uhr, mit dem Anhange des § 18
der a. h. Entschließung vom 18. October
1845 angeordnet und dem Geklagten wegen seines unbekannten Aufenthaltes Simon
Pogačnik von Mitter-Dobrava als Curator ad actum auf seine Gefahr und Kosten
bestellt wurde.
Dessen wird derselbe zu dem Ende verständiget, daß er allenfalls zu rechter Zeit
selbst zu erscheinen oder sich einen
anderen Sachwalter zu bestellen und anhernamhaft zu machen haben, widrigens diese
Rechtssache mit dem aufgestellten Curator verhandelt werden wird.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf, am 1. Juli 1870. --
(2320—1) Nr. 4232. Executive Feilbietung.
Vom k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird bekannt gemacht:
Es sei in der Executionssache des
Martin Čebašek, von Krainburg, nom.
seiner m. j. Kinder, gegen Katharina Šlibar von Mišače pct. 300 fl. c. s. c.
mit Bescheid des k. k. Bezirksgerichtes
Krainburg vom 9. August 1870, E. 3498,
in die executive Feilbietung des Forderung der Katharina Šlibar aus dem ob
der Realität des Josef Šlibar von Mišače
Urb.-Nr. 13 ad Grundbuch Pfarrkirchen St. Peter zu Radmannsdorf haftenden Ehevertrage vom 18. Jänner 1822
und Verzicht vom 20. April 1826 pr.
600 fl. E. M . sammt Naturalien gewilliget und zur Vornahme dieser Feilbietung die Tagsatzung auf den
19. October,
2. November und
16. November l870,
jedesmal früh 9 Uhr, hiergerichts mit
dem Beisatze angeordnet, baß diese Forderung nur gegen gleichbare Bezahlung
und bei der dritten Feilbietung allenfalls
unter dem Nennwerthe hintangegeben
werden wird.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf,
am 27. August 1870
-- ; drugič objavljeno
(2482—3) Nr. 4232. Zweite Feilbietung und Erinnerung.
Mit Bezug auf das Edict vom 27ten
August 1870, Z. 4232, wird laudgemacht,
daß bei resultatloser ersten Feilbietung am
2. November 1870
im zweiten Feilbietung des Heiratsgutes
der Katharina Šlibar von Misače pr.
600 fl. C. M . sammt Naturalien c. s. c.
hiergerichts geschritten wird.
Gleichzeitig wird dem Supersatzgläubiger Johann Pogačnik in Mitterdobrava,
nun unbekannten Aufenthaltes, erinnert,
daß demselben Franz Stritich von Unterdobrava zum Curator ad actum aufgestellt und diesem die für ihn bestimmte
Feilbietungsrubrik vom 27. August 1870,
Z. 4232, zugestellt wurde.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf,
am 19. October 1870. --
(1859-2) Nr. 1520. Erinnerung
an Johann Šolar von Route, Gregor
Hrovat von Kropp, Franz Schuler von
Kropp und resp. deren unbekannte Rechtsnachfolger (unbekannten Aufenthaltes).
Von dem k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird dem Johann Šolar von
Route, Gregor Hrovat von Kropp, Franz
Schuler von Kropp und resp. deren unbekannten Rechtsnachfolgern (unbekannten
Aufenthaltes) hiemit erinnert:
Es habe wider dieselben bei diesem
Gerichte Matthäus Šolar von Unterdobrava Nr. 5 die Klage auf Verjährt- und Erloschenerklärung einiger Satzposten
sub post. 27. März 1878, Z. 1520.
eingebracht, worüber zur summarischen
Verhandlung dieser Rechtssache die Tagsatzung auf den
21. Mai 1878,
vormittags um 9 Uhr, hiergerichts angeordnet wurde.
Da der Aufenthaltsort der Geklagten
diesem Gerichte unbekannt und dieselben
vielleicht aus den k. k. Erblanden abwesend
sind, so hat man zu ihrer Vertretung und
auf ihre Gefahr und Kosten den Franz
Spendou von Oberdobrava als Kurator
ad actum bestellt.
Die Geklagten werden hievon zu dem
Ende verständiget, damit sie allenfalls zur
rechten Zeit selbst erscheinen oder sich einen
andern Sachwalter bestellen und diesem
Gerichte namhaft machen, überhaupt im
ordnungsmäßigen Wege einschreiten und
die zu ihrer Vertheidigung erforderlichen
Schritte einleiten können, widrigens diese
Rechtssache mit dem aufgestellten Kurator
nach den Bestimmungen der Gerichtsordnung verhandelt werden und die Geklagten, welchen es übrigens freisteht,
ihre Rechtsbehelfe auch dem benannten
Kurator an die Hand zu geben, sich die
aus einer Verabssäumung entstehenden Folgen selbst beizumessen haben werden.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf am
28. März 1878. -- in 13. 5. 1878
(1868-2) Nr. 2380. Erinnerung
an Anna Krolnik, Lorenz Pretnar,
Vlasius Ambrožič, Jakob Kozler,
Vinzenz Velasti und deren Erben und
Rechtsnachfolger.
Vom k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird der Anna Krolnik, dem Lorenz
Pretnar, Vlasius Ambrožič, Jakob Kozler
und Vinzcnz Velasti und deren allfalligen
Erben und Rechtsnachfolgern hiemit erinnert:
Es habe Heinrich Klander von Radmannsdorf wider dieselben die Klage auf
Verjährt- und Erloschenerklarung mehrerer
auf seiner Realität sub Post. Nr. 108
ad Stadtgilt Radmannsdorf haftenden
Satzposten, als: [...]
c. des für Kasper Praprotnik von Oberdobrava im Executionswege vorgemerkten Urtheiles vom 5. März 1817
im Betrage von 87 fl. s. A. sowie
der zu Gunsten des Blasius Ambrožič
von Asp superintabulirten Cessions-Quittung vom 22. April 1822 pr.
87 fl. c. s. c. --
(2365-1) Nr. 2186. Bekanntmachung.
Vom k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird bekannt gemacht, daß am 23sten
Jänner 1877 Josef Gogalla, lediger
Kaischler zu Oberdobrava Hs.-Nr. 13, mit
Hinterlassung einer mündlichen letztwilligen Anordnung gestorben sei.
Zu diesem Nachlasse haben sich Simon
Benedičič vulgo Kosem von Oberdobrava
als gesetzlicher Vertreter seines mindj.
Sohnes Jakob Benedičič aus dem Testamente, Helena Pfeiffer vereh. Benedičič und Mathias Pfeiffer von Oberdobrava aber bei Bestreitung der letztwilligen Anordnung aus dem Gesetze bedingt erbserklärt.
Da diesem Gerichte unbekannt ist, ob
und welchen weiteren Personen auf seine
Verlassenschaft ein Erbrecht zustehe, so
werden alle diejenigen, welche hierauf aus
was immer für einem Rechtsgrunde Anspruch zu machen gedenken, aufgefordert,
ihr Erbrecht binnen einem Jahre, von
dem unten gesetzten Tage gerechnet, bei
diesem Gerichte anzumelden und unter
Ausweisung ihres Erbrechtes ihre Erbserklärung anzubringen, widrigenfalls die
Verlassenschaft, für welche inzwischen Franz
Spendov von Mitterdobrava als Verlassenschafts-Kurator bestellt worden ist,
mit jenen, die sich erbserklärt und ihren
Erbrechtstitel ausgewiesen haben, verhandelt und ihnen eingeantwortet, der nicht
angetretene Theil der Verlassenschaft aber
vom Staate als erblos eingezogen würde.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf am
1. Juni 1877. -- in 25. 6. 1877
(1858—1) Nr. 1521. Erinnerung
an Peter Napreth von Neumarktl,
Anton Strittich von Mitterbirkendorf,
Thomas Šlibar von Oberdobrava,
Mathias Stroj von Oberdobrava, Peter Šlibar von Oberdobrava, Stefan
Mušič von Kropp, die Urban Markunsche Verlaßmasse, resp. Anton Strittich
von Birkendorf, Josef und Margareth
Stroj, Kaspar Praprotnik von
Oberdobrava, rücksichtlich deren unbekannte
Erben und Rechtsnachfolger.
Von dem k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird den Peter Napreth von
Neumarktl, Anton Strittich von Mitterbirkendorf, Thomas Šlibar von Oberdobrava, Mathias Stroj von Oberdobrava,
Peter Šlibar von Oberdobrava, Stefan Mušič von Kropp, der Urban Markunschen Verlaßmasse, resp. Anton Strittich
von Birkendorf, Josef und Margareth
Stroj, Kaspar Praprotnik von Oberdobrava, rücksichtlich deren unbekannten
Erben und Rechtsnachfolgern, hiemit erinnert:
Es habe wider dieselben bei diesem
Gerichte Matthäus Stroj von Mitterdobrava Nr. 1 die Klage auf Verjährt- und
Erloschenerklärung mehrerer, sub Rectf.-
Nr. 560 ad Herrschaft Radmannsdorf
haftenden Satzposten sub praes. 27. März
1878, Z. 1521, eingebracht, worüber zum
mündlichen Verfahren dieser Rechtssache
die Tagsatzung auf den
21. Mai 1878,
vormittags um 9 Uhr, Hiergerichts angeordnet wurde.
Da der Aufenthaltsort der Geklagten
diesem Gerichte unbekannt und dieselben
vielleicht aus den k. k. Erblanden abwesend
sind, so hat man zu ihrer Vertretung und
auf ihre Gefahr und Kosten den Franz
Spendou von Oberdobrava als Kurator
ad actum bestellt.
Die Geklagten werden hievon zu dem
Ende verständiget, damit sie allenfalls zur
rechten Zeit selbst erscheinen oder sich einen
andern Sachwalter bestellen und diesem
Gerichte namhaft machen, überhaupt im
ordnungsmäßigen Wege einschreiten und
die zu ihrer Vertheidigung erforderlichen
Schritte einleiten können, widrigens diese
Rechtssache mit dem aufgestellten Kurator
nach den Bestimmungen der Gerichtsordnung verhandelt werden und die Geklagten, welchen es übrigens frei steht,
ihre Rechtsbehelfe auch dem benannten
Kurator an die Hand zu geben, sich die
aus einer Verabsäumung entstehenden Folgen selbst beizumessen haben werden.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf am
28. März 1878. -- , 8. 5. 1878 in 9. 5. 1878
Nr. 43. Dritte executive Realitäten-Versteigerung.
Vom k. k. Bezirksgerichtt Neumarktl wird bekannt gemacht:
Es sei über Ansuchen dos Johann
Dcbelak von Oberdobrawa, Bezirk Radmannsdorf, die executive Versteigerung der
der Maria Kunčič von Stenitschne gehörigen, gerichtlich auf 4394 fl. geschätzten Realität Rectf.-Nr. 6 ad Gallenfels
Einlage Nr. 757 bewilliget und hiezu die
dritte Feilbietungs-Tagsatzung auf den
24. Februar 1881.
vormittags von 11 bis 12 Uhr, in der
Amtskanzlei mit dem Anhange angeordnet
worden, dass die Pfandrealität bei dieser
Feilbietung auch unter dem Schätzwerte
Hintangegeben werden wird.
Die Licitationsbedingnisse, wornach
insbesondere jeder Licitant vor gemachtem
Anbote ein 1Oproc. Vadium zu Handen
der Licitationscommission zu erlegen hat,
sowie das Schatzungsprotokoll und der
Grundbuchsextract können in der diesgerichtlichen Registratur eingesehen werden.
K. k. Bezirksgericht Neumarktl, am
9. Jänner 1881. --
Nr. 4081. Reassumierung zweiter und dritter exec. Feilbietungen. Vom k. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird bekannt gemacht:
Es sei über Ansuchen des Simon Pogačnik von Mitterdobrawa die zweite
und dritte executive Versteigerung
dem Johann Feister von Podnart gehörigen Besitz- und Genustrechte zu dem
sub Rectf. Nr. 597 ad Herrschaft Radmannsdorf vorkommenden, bücherlich noch nicht abgeschriebenen Liegenschaften im
Schätzwerte per 4511 fl. im Reassumirungswege auf den
22. November und
23. Dezember 1882,
jedesmal vormittags von 10 bis 12 Uhr,
in der Gerichtskanzlei angeordnet worden.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf,
am 17. Oktober 1882 --
Kundmachung Ne. 1582. Vom K. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf wird bekannt gemacht, dass die Lokalerhebungen zum Zwecke der Anlegung des neune Grundbuches für die Catastralgemeinde Dobrava bei Kropp auf den 20. April 1885, früh 8 Urh und die folgenden Tage in der Gerichtkanzlei angeordnet werden, wozu alle jene Personen, welche an der Ermittlung an der Besitzverhältnisse ein rechtliches Interesse haben, hzu erscheinen und alles zu Aufklärung sowie hzur Wahurng ihren Rechte Geeignete vorbirngen können. K. k. Bezirksgerichte Radmannsdorf, am 11. April 1885. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 15. 4. 1885
Naprava novih zemlj. knjig: Pri c. kr. okr. sodniji v Radovljici za katastralno občino Dobrava pri Kropi; poizvedbe dné 20. aprila ob 8. uri zjutraj. -- ''Ljubljanski list'' 15. 4. 1885 (2/84)
Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici naznanja, da se je vsled tožbe: 6.) Pavla Warla iz Kamne Gorice proti Jožetu Vuku od tam [...] zaradi priznanja priposestovanja lastninske pravice do posestva ad 6.) vložna št. 158 katastralne občine Dobrava pri Kropi — imenoval neznano kje bivajočim tožencem, oziroma neznanim njihovim pravnim naslednikom in dedičem, gospod Matija Klinar iz Radovljice kot kurator ad actum. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 9. 11. 1889, št. 258, 11. 11. 1889, 12. 11. 1889
Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici naznanja, da se je vsled tožbe: 17.) Janeza Praprotnika iz Gorenje Dobrave proti Gašparju Praprotniku od tam — zaradi priznanja priposestovanja lastninske pravice do posestva pod ad 17.) vložna št. 24 katastralne občine Dobrava pri Kropi — imenoval neznano kje bivajočim tožencem, oziroma neznanim njihovim pravnim naslednikom in dedičem, gosp. Matija Klinar iz Radovljica kot kurator ad actum. -- ''Anzeigeblatt zur Laibacher Zeitung'' 22. 11. 1889 (št. 269), 25. 11., 26. 11. 1889
Razglas. C. kr. okrajno sodišče v Radoljici naznanja, da je vsled tožbe: 10.) Kristine Globočnik iz Železnikov proti Janezu Schollerju; ad 10.) vložna št. 160 katastralne občine Dobrava pri Kropi […] imenovalo neznano kje bivajočim tožencem, oziroma njihovim pravnim dedičem in naslednikom, gosp. Matijo Klinarja iz Radoljice kuratorjem ad actum. -- ''Anzeigeblatt zur Laibacher Zeitung'' 28. 3. 1890 (št. 71), 2. 4, 3. 4. 1890
Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radoljici naznanja, da je vsled tožbe: 8.) Janeza Praprotnika iz Gorenje Dobrave proti Matevžu Globočniku, Janezu, Marjeti in Lenki Praprotnik, rojeni Fister, Konstanciji Praprotnik, Mariji Praprotnik in njenim otrokom, Mariji, Blažu in Janezu Praprotniku in Matiji in Neži Globočnik, rojeni Praprotnik [...] ad št. 8.) zaradi priznanja zastaranja vknjiženih terjatev pri vložnih št. 24, 25, 26 in 27 katastralne občine Dobrava pri Kropi [...] imenovalo neznano kje bivajočim tožencem, oziroma njihovim pravnim naslednikom in dedičem gospod M. Klinar iz Radoljice kuratorjem ad actum. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 29. 8. 1890 (št. 198), 3. 9., 4. 9. 1890
Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radoljici naznanja, da je na tožbe: 3.) Jožeta Varla iz Kamne Gorice proti Andreju Zeichenu [...] 8.) Boštijana Kosema iz Gorenje Dobrave [...] ad 3 do vložnih št. 208, 209, 210 in 268 katastralne občine Dobrava pri Kropi [...] ad 8 pri vložni št. 44 katastralne občine Dobrava pri Kropi [...] imenoval […]. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 26. 2. 1891 (št. 46)
(5655) 3—1 Nr. 78563. Kuratorsbestellung.
Den Tabulargläubigern Joh. Svetic
in Laibach, Eduard Fister in Radmannsdorf, Maria Fabian von Kropp, Andreas,
Valentin, Martin, Agnes und Maria
Smerekar und Mathias Pretnar, alle
von Ober-Dobrava, wurde Herr Mathias
Klinar von Radmannsdorf als Curator
ad actum bestellt und ihm der Realfeilbietungsbescheid ddtv. 31. October 1891.
Z. 7792. behändigt.
K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf,¸am 30. November 1891. --
Razglas. Na tožbe: 4.) Franceta Smrekarja iz Kamne Gorice hišna štev. 11 proti Ignaciju Schollerju radi pripoznanja priposestvovane lastninske pravice do vložne št. 144 katastralne občine Dobrava pri Kropi — postavil se je toženim, oziroma njihovim dedičem in pravnim naslednikom, Matija Klinar iz Radovljice kuratorjem ad actum, ter so se istemu dotične tožbe, vsled kojih je narok za skrajšano razpravo na dan 27. julija 1892. l. ob 8. uri dopoldne tukaj s pristavkom § 18. dvornega dekreta z dne 24ega oktobra 1845, št. 906 z. j. z. odrejen, dostavile. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici dne 14. maja 1892. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 20. 6. 1892 (št. 138), 21. 6., 23. 6. 1892
Oklic. Na tožbe: 2.) Franceta Varla iz Kamne Gorice štev. 19 proti zamrlemu Jakobu Pesjaku zaradi priznanja priposestovanja posestva vložna št. 119 katastralne občine Dobrava pri Kropi; 5.) Janeza Praprotnika iz Gorenje Dobrave št. 14 proti Gašparju Poklukarju iz Dobrave zaradi priznanja priposestovanja posestev vložne štev. 25, 26 in 27 katastralne občine Dobrava; oziroma njihovim neznanim dedičem in pravnim naslednikom, postavil se je gos. Matija Klinar v Radovljici kuratorjem na čin, da jih zastopa […] na dan 7. septembra 1892. l. ob 8. uri dopoldne tusodno določenem naróku v sumarnem postopku. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici dne 16 julija 1892. -- ''Laibacher Zeitung'' 26. 7. 1892 (št. 168); 5. 8. 1892 (št. 177)
Oklic na tožbe: 3.) Franceta Marinšeka iz Kamne Gorice št. 35 (po Alfredu Rudeschu, c. kr. notarji v Radovljici) proti ne več obstoječi tvrdki »rudarija na Savi«, oziroma njenim neznanim dedičem in pravnim naslednikom, na pripoznanje ugasnitve pri vložnih štev. 178, 179, 180, 181, 310 in 322 katastralne občine Kamna Gorica in vložna štev. 131 katastralne občine Dobrava pri Kropi zastavno zavarovane terjatve in izročitev veljavne izbrisne pobotnice s pr.; — določa se narok tusodno na dan 25. novembra 1892. l. ob 8. uri dopoldne s pristavkom § 18. sumarnega patenta glede posledic izostanja. Radi neznanega bivanja toženih postavil se jim je gospod Matija Klinar iz Radovljice skrbnikom za čin, ter so se mu vročili prepisi dotičnih tožeb. C. kr. okrajno sodisče v Radovljici dne 7. oktobra 1892. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 8. 11. 1892 (št. 255), 10. 11. 12., 11. 1892
Oklic. Neznano kje odsotnemu Janezu Stroju iz Srednje Dobrave št. 1 postavil se je Franc Kunstelj v Radovljici kuratorjem za čin, da ga zastopa v zadevi namerovanega brezbremenega odpisa jednajstinke parcele št. 341 od posestva vlož. št. 46 kat. Občine Dobrava pri Kropi. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici dne 8. sušca 1893. --
Št. 4410, 4411, 45471, 4409, 4891, 4926. Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici naznanja. Na tožbe:
1. Marije Bohinc iz Gor. Dobrave proti Mariji in Mini Pretnar iz Gor. Dobrave
3. Franceta Skalarja iz Dobrave pri Kropi proti Ivanu in Elizabeti Frakel
4. Andreja Šoberla iz Zg. Dobrave proti proti Heleni Smrekar, rojeni Debelak
[...] zaradi pripoznanja ugasnitve zaradi zastarenja vknjiženih terjatev s
pr. postavil se je neznano kje bivajočim toženim, oziroma njihovim pravnim naslednikom in dedičem, kurator ad actum gosp. Franc Kunstelj,
posestnik v Radovljici, ter se je za skrajšano razpravo v teh tožbah določil tus. narók na 20. septembra 1893 dopoldne ob 8. uri, pri kateri se bode s kuratorjem razpravljajo, ako toženi osebno ali po izkazanih pooblaščencih k naroku ne pridejo.
C. kr. okrajno »odiööe v Radovljici, dne 17. julija 1893. --
Razglas, 2. na tožbo Jakoba Berceta, posestnika na Zg. Dobravi štev. 4 (po Alfredu Rudeschu), de praes. 9. maja
1895, št. 3072, proti Neži Berce, ne
znanega bivališča, oziroma njenim
neznanim pravnim naslednikom, radi
zastaranja preživila poboljška in terjatve 50 gold. s pr. — imenoval se
je toženkama ad 1 in 2 v varstvo
njih koristi gosp. dr. Vilfan, odvetnik
v Radovljici, kuratorjem za čin, kateremu sta se vročili tožbi, vsled katerih se je s tusodnima odlokoma
z dne 13. maja 1895, št. 3044 in 3072,
narok za skrajšano razpravo določil
na dan
12. julija 1895
ob 8. uri dopoldne pri tem sodišči.
C. kr. okrajno sodišče v Radovljici
dne 13. maja 1895 -- , 27. 6. in 2. 7. 1895
Nr. 5764. Curatelsverhängung. Das k. k. Landesgericht in Laibach hat mit Beschluss vom 23. Juli 1895, Z. 6078, über den Kaischlerssohn Franz Stroj von Lipnica bei Kropp ob Blödsinnes die Curatel verhängt, und wurde demselben Anton Dolžan von Mišače zum Curator bestellt. -- K. k. Bezirksgericht Radmannsdorf am 30. Juli 1895. --
Oklic. C. kr. okrajno sodišče v Radovljici daje na znanje, da se je Franc Kunstl, posestnik v Radovljici: a) deloma neznano kje bivajočim, deloma vže zamrlim tabularnim upnikom Francetu Wallandu iz Dvorske Vasi, Luciji Arch iz Bohinjske Bistrice, Francetu Bercetu iz Vodešič, Šimnu in Mariji Pretner iz Bleda, Matevžu in Jeri Muhovc iz Predtrga, Jakobu Smukavcu iz Predtrga, Janezu Šlibarju iz Gor. Dobrave, Janezu Rozmanu iz Brezja in Valentinu Globočniku iz Mošenj, potem: b) neznano kje odsotnemu tožencu Jožefu Žvabu iz Nomenja, oziroma njihovim nepoznanim pravnim naslednikom, postavil kuratorjem ad actum, ter so se mu vročili dotični tabularni odloki, oziroma razsodba. / C. kr. okrajno sodišče v Radovljici dne 8. avgusta 1895. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 5. 9. 1895
(Porotne sodbe) se pričnejo danes in pridejo v
tej dobi sledeči k obravnavi, in sicer: 26. maja:
[...] Peter Hrovat, 22 let star,
mizarski pomočnik v Zg. Dobravi zaradi uboja. --
(Izpred porotnega sodišča.) Mizarski pomočnik
Peter Hrovat iz Zg. Dobrave je bil tožen zaradi
uboja, ker je z nožem sunil hlapca Janeza Žbontarja. --
Razglas. V izvršilni zadevi Janeza Kunčiča iz Selc proti Janezu Valantu iz Lipnice radi 40 gld. 45 kr. s pr. vršila se bode druga izvršilna prodaja na 400 gld. cenjenega izvršenčevega posestva vlož. št. 83 kat. obč. Dobrava pri Kropi na 30. oktobra 1896 pri tem sodišči ob 11. uri dopoldne. C. kr. okrajno sodištče v Radovljici dne 29. septembra 1896. -- ''Amtsblatt zur Laibacher Zeitung'' 5. 10. 1896 (št. 228);
Opr. št G. 114/98
1.
Oklic.
Zoper Matevža Bertoncelj iz Krope,
Marijo, Terezijo in Nežo Košir iz
Spodnje dobrave, Antonu Prešernu
iz Ljubna in Andreju Pretnar iz Gorenje dobrave, katerih bivališče je
neznano, se je podala pri c. kr. okr.
sodniji v Radovljici po Janezu Šolarju
iz Srednje dobrave št. 6 po skrbniku
Antonu Debeljaku iz Gornje Dobrave
št. 28 tožba zaradi priznanja zadranja terjatve od 73 gld., tri po 48 gl. 17 1/2 kr. 150 gld. in 50 gld.
Na podstavi tožbe določi se narok za
ustno sporno razpravo na
10. junija 1898 ob 8. uri dopoldne, pri podpisani
sodniji v sobi št. 1.
V obrambo pravic obtžencev
se postavlja za skrbnika gospod dr. Janko Janko Vilfan, odvetnik v Radovljici. Ta skrbnik bo
zastopal imenovane tožence v oznamenjeni stvari na njih nevarnost in stroške, dokler
se isti ali ne oglase pri sodniji ali ne imenujejo pooblaščenca. C. kr. okrajna sodnija, v Radovljici,
oddelek I., dne 1. maja 1898. --
6 Osebno
Boštjančič Anton. Kmetovalec v Mišačah. Leta 1845 naročnik Bleiweisovih novic. -- Jure Sinobad. ''Radovljiški zbornik'' 2000
Franc Krivic s Spodnje Dobrave. Vsaj med letoma 1879 in 1889 je imel v hiši Mesto št. 38 (danes Linhartov trg št. 16) gostilno in lectarijo Franc Krivic. Rojen je bil leta 1846 na Spodnji Dobravi št. 8 očetu Jakobu in materi Luciji, roj. Mulej. Z ženo Jožefo, roj. Medved, sta najprej živela na Bledu. Tam se jima je leta 1873 rodil sin Franc. Dve leti kasneje se jima je v Kranjski Gori rodil sin Alojzij. Med letoma 1877 in 1878 je Franc Krivic vodil gostilno in lectarijo v Radovljici, Mesto št. 9 (danes gostilna Lectar). Tam mu je žena Jožefa rodila sina in hčer. Ko se je družina preselila v Mesto št. 38, so se zakoncema rodili še dve hčeri in dva sinova. Žena Jožefa je umrla leta 1889 v Mestu št. 38, stara 37 let. Vdovec Franc je še pred letom 1895 kupil hišo Predmesto št. 49 in se z otroki preselil tja. Leta 1895 se je v Radovljici poročil s 66-letno Elizabeto Janc iz Predoselj št. 44, vdovo gostilničarja Franca Paplerja. Le dve leti kasneje je v Predmestu št. 49 umrl, star 51 let. -- Nadja Gartner-Lenac: ''Radovljiške družine v 19. stoletju''. Radovljica: Muzeji radovljiške občine, 2013
Jaka Praprotnik (Lenartkov) z Zg. Dobrave (1882–1893)
To nalogo so prav rešili: Ig. Rozman, učit. na Dobravi pri Kropi -- ''Vrtec'' 1. 4. 1884 (14/4)
(Na Dobravi pri Kropi) umrl je dne 15. t. m. g. Simon Pogačnik, trgovec in posestnik, v 60. letu dobe svoje. -- ''Slovenski narod'' 18. 3. 1890 (23/64)
(Cvet in sad.) Z Dobrave pri Kropi se nam poroča, da stoji v župnijskem vrtu jablana, ki ima ob jednem cvet in sad. Poleg popolnoma dozorelih krasnih jabolk je lepo razvito cvetje. V tem času pač redek slučaj! Ljudje pravijo, da bo dvojna zima. Vederemo. --
(Cvet in sad.) Znani gospod prirodoslovec na Šenturški Gori nam poroča: Ne samo na Dobravi pri Kropi, marveč tudi tu na Poženku je na nekem vrtu hruškovo drevo, v Šmartnem pa jablana, ki imata poleg dozorelega sadja bujno razvito cvetje. Ljudje pravijo, da priroda letos nori. --
Zahvala. Ni še preteklo dve leti in moral sem jokati na grobu ljubljene matere, nepozabnega brata duhovnika in sestre. Britki so ti vdarci za moje srce, a tudi v teh tako hudih poskušnjah molim neskončno previdnost božjo. Tolaži me poleg Boga sočutje mojih prijateljev, ki so mi je izkazali ustmeno in pismeno v tako obilni meri. Ker se ne morem vsakemu posebej zahvaliti, prosim tem potom, naj sprejmo mojo in mojih ljubih domačih prisrčno zahvalo. Z nebeških višav — tako za trdno upam — je gledala blaga pokojnica na nebrojno število onih, ki so žalovali za njo in jo spremljali k večnemu počitku ter prosi za nje srečne smrti. Na Dobravi pri Kropi, 26. febr. 1891. -- Val. Aljančič. --
Prav so pa rešili: Cilka in Betka Pogačnik na Dobravi pri Kropi. -- ''Vrtec'' 1. 4. 1892 (22/4)
Umrli Člani kmetijske družbe kranjske. Meseca decembra p. 1. je umrl gosp. Valentin Debeljak, posestnik na Srednji Dobravi pri Kropi. --
Zahvala. Valentin Aljančič, župnik na Dobravi, se v svojem in svojih domačih imenu prisrčno zahvaljuje za obilne izkaze sožalja o priliki smrti svoje predrage sestre, oziroma hčere in tete Marije Aljančič, ki je, potolažena s sv. zakramenti za umirajoče, dne 12. t. m. v Celovcu mirno v Gospodu zaspala ter bila dne 16. t. m. pokopana v Križih pri Tržiču. Iskrena hvala bodi še posebej izrečena p. n. g. stolnemu kanoniku G. Bittnerju, ki je nje zemeljske ostanke blagoslovil pred hišo in pred kolodvorom, prijaznim Celovčanom za mnogobrojno spremstvo in vsem, ki so rajnico iz Celovca do rojstnega doma spremili. Bodi blaga pokojnica priporočena v molitev! Na Dobravi pri Kropi, dne 16. febr. 1895. --
Zahvala. Žalujoča rodbina Cvenkelj-nova se tem potom najiskrenejše zahvaljuje vsem udeležencem za toli mnogobrojen sprevod k zadnjemu počitku nam tako drazega rajncega, posebej pa: prečast. duhovščini, domačemu čast. g. župniku za zadnjo tolažbo, čast. gospodom iz Ovsiš, Dobrave, Leš, Mošenj in Podbrezij za spremstvo in cerkveno opravilo. Osobito pa se zahvaljuje slav. obč. odboru mošenjskemu, katerega član je bil rajni, kateri se je korporativno udeležil pogreba. Hvala vsem darovalcem prekrasnih vencev, skratka: Vsem udeležencem skupaj in vsacemu posebej: Bog Vam plati! Ljubno, dné 8. februvarija 1808. Rodbina Cvenkelj. --
Orehe papirnike za saditev, 120 komadov po 2 1/2 m visoke ima po nizki ceni naprodaj Josip Benedičič, poesetnik v Lipnici, pošta Kropa (Gorenjsko). -- ''Kmetovalec'' 31. 3. 1898
Mladih orehovih drevesc, prav lepih 80 do 100 komadov, ima naprodaj po 55 kr. komad Janez Benedičič, posestnik v Zg. Dobravi, pošta Kropa. --
Žlahtnih orehovih drevesc, 100 komadov, po 4 leta stare ima na prodaj po 50 kr. komad Josip Benedičič, posestnik na Zgornji Dobravi, pošta Kropa. -- ''Kmetovalec'' 30. 4. 1899
(Z Dobrave pri Kropi.) Redek slučaj. Dva moža stare korenine in starega poštenja je pri nas objel temni grob tekom treh tednov. Dne 11. okt. je na Zgornji Dobravi umrl Luka Bertoncelj, star 82 let, dne 31. okt. pa mu je sledil Frančišek Sitar iz Mišač v 75 letu. Letos je preteklo 25 let, odkar sta bila postavljena ključarjema pri župni cerkvi, kateri častni posel sta v občno zadovoljnost opravljala ves čas najvestneje. Med tem, ko je bil 82 letni Bertoncelj bolj šibkega telesa in je do pozne starosti vesel prepeval še naše stare nabožne pesmi, je bil Sitar mož prav orjaške postave in bolj resen pa zraven zlatega srca. Izgovorjene besede mu ni bilo treba preklicati nikdar. Taki vrli značaji postajajo vedno redkejši. Oba pokojna ključarja sta si izredila družino, od katere sta lahko dajala odgovor pri sodbi in katera se v vsakem oziru lahko postavi v izgled in posnemo daleč na okrog. Ko sta dolgih 25 let skupno delovala kot ključarja, ju je Bog združil tudi po smrti, da počivata prav drug poleg drugega. Naj blaga moža-ključarja obhajata pri ključarju sv. Petru veselo 25-letnico v nebesih! -- ''Slovenec'' 5. 11. 1898 (26/254)
IV. 383/97. Oklic.
Glede vrtnarskega pomočnika Janeza Frakelj iz Zg. Dobrave, kateremu
je varuh Jakob Kristan iz Novevasi,
podaljšalo se je varstvo vsled duševne
slabosti.
C. kr. okrajno sodišče v Radovljici,
odd. I, dne 6. marca 1899. --
Prav so rešili: Aljančič Alfonz na Dobravi pri Kropi. -- ''Vrtec'' 1. 7. 1899 (29/7)
7 Nesreče in kriminal
Danes pa, to je 12. dan Grudna je šel sneg od zore do mraka, kakor de bi bil berače tergal. Dvanajsto uro dopoldne pa je jelo spet nad Ilovco bučati, ter se je bliskalo in je gromelo, kakor bi bilo v pasjih dnevih. [...] Po dopisu gosp. J. K. iz Ovsiš je 7. dan Grudna na Presrenji v Dobravski fari trešilo v hruševo drevo in ga vsiga razneslo; 12. Dan Grudna pa je strela vdarla na Dobravi (podfari) v cerkovi zvonik, pa ni vžgala. -- ''Kmetijske in rokodelske novice'' 30. 12. 1846
Ein trauriger Fall ereignete sich, wie
uns aus Oberkrain vom 9. November geschrieben wird,
in der Nacht von Montag den 8. d. M . auf Dienstag,
in Zaloše, einer Ortschaft in der Pfarre und Gemeinde
Dobrava, feierte ein Landmann vulgo Žamar seine Hochzeit. Wie üblich, erschienen des Abends die sogenannten
Zaplečvarji (in Untertrain Voglarji genannt), Burschen,
die nicht zur Hochzeit geladen sind, aber doch vom Bräutigam bewirthet werden, und den Tanzboden füllen. Einige
von ihnen, die schon lange den Wunsch hegten, mit der
k. k. Gendarmerie anzubinden, nnd in der Gegend wegen
verübter Roheiten berüchtigt sind, fingen mit dem erschienenen Gendarmerieposten (2 Mann) von Radmannsdorf
Händel an und wurden als Ruhestörer arretirt, in die Stube gebracht und bewacht. Die übrigen, von dem Vorfall in Kenntniß gebracht, rotteten sich zusammen, wollten ihre Genossen befreien und den Gendarmerieposten vertreiben. Bei ihrer Annäherung wurde das Thor versperrt, da sie sich aber anschickten, dasselbe zu sprengen und gewaltsam einzudringen, öffneten die Gendarmen das Thor und gaben
Feuer. Zwei Burschen, vulgo Zimpermann und Debelak
aus Dobrava, wurden getroffen; Zimpermann, der einen
Schuß in den Fuß erhielt, schlich hinter einen Zaun und
wurde, da man ihn nicht vermißte, erst den nächsten Morgen
in Folge von Verblutung todt gefunden. Debelak, in die
Brust getroffen, wurde in ein Nachbarhaus gebracht, allwo
er bald verschied. Durch diesen Vorfall waren jedoch die
Bursche noch nicht abgeschreckt, und erst als die angesuchte
Gendarmerie-Verstärkung erschien, wurde die Ruhe wieder
hergestellt und die Rotte zerstreute sich.
[Žalosten dogodek se je zgodil, kot se nam piše z Gorenjske 9. novembra,
v noči s ponedeljka 8. t. m. na torek v Zalošah, vasici v župniji in občini Dobrava. Kmet vulgo Žamar je praznoval svojo poroko. Kot ponavadi so se zvečer pojavili tako imenovani zaplečvarji (na Dolenjskem se imenujejo voglarji), fantje, ki niso povabljeni na poroko, a jih ženin vendarle pogosti in napolnijo plesišče. Nekaj od njih, ki so si že dolgo želeli s c. k. žandarmerijo zaplesti in so v teh kraji zaradi razglašene brutalnosti poznani, se začnejo z žandarji, ki so se pojavili (2 možema) iz Radovljice, prerekati in so kot motilci miru aretirani, zaprti v sobo in zastraženi. Ostali, obveščeni o incidentu, so se zbrali in želeli osvoboditi tovariše in pregnati žandarja. Ko so se približali, so vrata zaklenili, ker pa so se pripravljali, da jih razstrelijo in nasilno vdrejo, so žandarji odprli vrata in začeli streljati. Dva fanta, vulgo Cimperman in Debelak z Dobrave, sta bila zadeta; Zimpermann, ki je dobil strel v nogo, se je skril za ograjo in ga nihče ni pogrešil, šele naslednje jutro so ga našli mrtvega, ker je izkrvavel. Debelaka, zadetega v prsi, so odpeljali v sosednjo hišo, kjer je kmalu umrl. S tem incidentom pa fantje niso bili ustrahovani in je mir napočil šele tedaj, ko se je pojavila žandarska okrepitev in se je formacija razkropila.] -- ;
''Laibacher Tagblatt'' 15. 11. 1869, št. 261
Aus dem Polizeiblatte für Krain. Steckbrieflich verfolgt [S tiralico iskani] werden: den Matthäus und Josef Außenek in Oberdobrava,
Bezirk Radmannsdors, 1 silberne Cylinderuhr, 1 silberne
Spindeluhr, 1 silberne Brustkette, 1 Kette aus Talmigold
und 1 Ring im Gesammtwerthe von 28 fl. --
Izpred porotnega sodišča. V soboto je bilo porotno obravnavanje
proti Matiji Pfeiferju iz Zgornje Dobrave,
proti Julijani Dirnbacherjevi iz Mošnje, Jurju
Kordežu iz Jamnika, Mini Družnik iz Spodnje
Dobrave in Neži Urh iz bohinjske Bele zavoljo
hudodelstva tatvine.
Obširni obtožni spis pripoveduje o tej
družbi mej drugim to tatvino: V noči od
11—12 maja 1872 je vzel M. Pfeifer 42 letni mizar denarja najmenj 800 gl., najmenj 100
svilnatih rut in 1 kos volnatega atlasa v
vrednosti od 310 gl. v zgornjih Gorjah v svoj
dobiček iz posestva lastnikov Martina in Jan.
Žvegel in Marije Goričnik in sicer iz zaprtega hrama in zaklenene štacune brez njihovega dovoljenja. — Julijana Dirnbacher,
35 l. stara, delavka, v Brezjah rojena, je k
doprinesenju tatvine v noči od 11 —12 maja
1872 na škodo Martina in Janeza Žvegla in
Marije Goričnik pripomogla, ker je ključe iz
Kranja prinesla jih Martinu Pfeiferju dala,
ter ga je pred tatvino pri sebi prenočila, po
tatvini pa ključe, ukradene rute in atlas v
svojem stanovanji, v kuhinji in na svinjskem
hlevu Mine Družnik shranila, in slednjič najmenj dve ukradeni svilnati ruti od Matija
Pfeiferja dobila.
Jurij Kordež, 27 l. star, konjederski
hlapec iz Jamnika je malo dnij po 12. maji
v spodnji Dobravi od Matija Pfeiferja pri
Žveglu in Mariji Goričnik ukradenih na svinjskem hlevu Marije Družnik shranjenih svilnatih rut, čeravno mu je znano bilo, da je
oni te reči iz zaprtega hrama ukradel dve
ruti vredni 6 gl. pridobil in se s tem hudodelstva deležnosti tatvine krivega storil.
Mina Družnik, kajžarska žena iz spodnjega grabna in
Mina Družnik, 10 let stara, kajžarska
hči iz spodnje Dobrave in
Neža Urh omožena kajžarska žena iz
bohinjske Bele so od tistih rut, katere je
Matija Pfeifer ukradel, čeravno so vedele,
da je on reči več ko 25 gl. vredne iz zaprtega hrama ukradel si pridobile, in s tem so
te vse tri: starša Mina Družnik in Neža Urh
tudi v mislu §. 186 b hudodelstvo deležnosti
tatvine doprinesle kaznivo po §. 186 b.
Sodba je bila:
Pfeifer je kriv hudodelstva tatvine in
je obsojen na pet let teške, vsak mesec z
enim postom poostrene ječe. — Julijana
Dirnbacher je kriva hudodelstva sokrivosti
tatvine in je na 2 leti teške, vsak mesec s
postom poostrene ječe obsojena. — Kordež
je kriv hudodelstva tatvine in hudodelstva
deležnosti tatvine in je na 14 dnij ječe obsojen — zlajšalna okolnost je pri njem, da
je uže eno leto in 10 mesecev, čeravno je
vse obstal — zaprt bil. — Mina Družnik,
mati je kriva hudodelstva deležnosti tatvine
in je obsojena na 14 dni ječe poostrene z
2 postoma, zlajšalno da jo 15 mesecev uže
zaprta bila, čeravno je vse obstala. — Mina
Družnik hči in Neža Urh sta krivi prestopka
deležnosti tatvine in sti obsojeni, prva na 4
dni, Urh pa na 3 dni zapora. --
Iz Kamnegorice (Na Gorenjskem). Nij se čuditi torej, če pri pomankanji šol se surovost, mesto da bi se izmanjševala, vedno le množi. Pred par leti na pr. bili so fantji na Dobravi strah osej Dobravi in še tudi tujcem; tepli se mej seboj in natepli meni nič tebi nič tudi mirne ljudi. Tamošnji župan sam se jih je bal, da ponoči se nij upal domov iti, ker so vsakemu kar nož pokazali. To je trajalo, dokler nijso na nekej svatovščini v Založah žandarji vodnike te divje čete ustrelili. Pretečeno nedeljo pokazali so ti ljudje zopet svojo neotesanost. Dobili so to nedeljo konja nekega Kamnogoriškega posestnika na Dobravi v nekej njivi pasočega se. Ne da bi ga bili izpodili, ali kakor zakon terja ujeli in storjeno škodo od posestnika povrneno zahtevali, jeli so ubogo konjsko živinče poditi, da so ga spravili na konec brega in konj, pred sovražniki bežeč, bil je konj junak, v sili nij se pustil surovim Dobravčanom ujeti, skoči črez veliko skalo in se — ubije! Drugi dan so ga dobili in pokopali. Razume se, da »nij zvonilo«. --
Aus dem Polizeiblatte für Krain. In Nr. 24 desselben werden steckbrieflich verfolgt: l. Jalob
Benedičič, vulgo Čačov, von Oberdobrava. 24 Jahre alt,
des Verbuchens des Todtschlages dringend verdächtig und fluchtig (Bezirksgericht Radmannsdorf). --
Aus dem Schwurgerichtssaale.
Laibach, 11. Dezember.
Jakob Benedičič, vulgo Čačov, ein 23jähriger
Kaischlerssohn aus Oberdobrava, ist wegen Verbrechens des
Todtschlages nach § 140 St. G., der schweren körperlichen
Beschädigung nach § 152 St. G. und wegen Uebertretung
gegen die körperliche Sicherheit nach § 411 St. G. angeklagt.
Der Sachverhalt ist kurz folgender: Am 28. Oktober
1876 abends kamen mehrere Burschen aus den Ortschaften
Ober- und Mitter-Dobrava in das Wirthshaus der Apollonia
Pesjak zu Lipenca, wo sie tief in die Nacht zechten. Nach
Mitternacht fingen die beiden Burschen Jakob Benedičič
und Matthäus Kemperle in roher Weise zu exzedieren an
und drohten alles zu zertrümmern. Peter Michelič trat
nun auf Matthäus Kemperle zu und verwies ihn zur
Ruhe, allein in diesem Momente sprang Jakob Benedičič
herbei und versetzte dem Peter Michelič mit der Faust einen
so wuttigen Schlag auf den Kopf, daß dieser betäubt zu
Boden fiel, und als er sich erheben wollte, erhielt er von
Benedičič mit einem Tolmeinermesser mehrere Stiche in
den Nacken, Rücken und in das linke Schultergelenk.
Hierüber ergrimmt, trat der Schwager des Peter Michelič, Josef Debelak, herbei und streckte den Jakob Benedičič mit einem Faustschlage zu Boden. Jakob Benedičič
sprang sofort vom Boden auf, trat mit seinem offenen
Messer zu Josef Debelak, und schrie ihm zu: »Teufel, entweder erstich du mich, oder werde ich dich erstechen!« —
Zu diesem Augenblicke gab Matthäus Kemperle dem Josef
Debelak mit einem Holzscheit einen Schlag auf den Kopf,
so daß er zusammenbrach. Diese Gelegenheit benützte Jakob
Benedičič, stürzte sich auf dem wehrlos am Boden liegenden
Debelak und gab ihm einen derartigen Messerstich in den
Bauch, daß sosort Blut hervorschoß und die Gebärme in der
Größe eines Kindskopfes hervordrangen. Die Burschen entfernten sich nun eilig vom Thatorte, indeß Josef Debelak
wenige Stunden daraus seinen Geist aufgab.
Jakob Benedičič verantwortet sich nach üblicher
Methode dahin, er sei volltrunken gewesen und der Schlag,
den er vom Josef Debelak erhalten, habe ihn derart betäubt,
daß er nicht mehr wußte, was er that. Da nun obiger
Sachverhalt durch Zeugen sichergestellt ist, da der Sterbende
den Jakob Benedičič als Thäter bezeichnete und dieser selbst
kurz nach der That zu seinen Genossen die Besorgnis äußerte,
es könnte um Debelak schlimm stehen und er sich auch aus
den Thatort zurückbegab, um nach dem tödtlich Verletzten
zu sehen, bejahten die Geschwornen sämmtliche drei, auf obige
Delicte lautenden Hauptfragen einstimmig und verneinten
ebenso die aus volle Berauschung oder andere Sinnesverwirrung gestellte Zusatzfrage.
Der Schwurgerichtshof sprach Jakob Benedičič
des Verbrechens des Todtschlages, des Verbrechens der schweren körperlichen Beschädigung und die Uebertretung gegen
die körperliche Sicherheit schuldig und verurtheilte ihn nach
den §§ 34, 35 und 142 St. G. zu fünf Jahren schweren
Kerker, verschärft mit einem Fasttage monatlich, ferner mit
einsamer Absperrung in dunkler Zelle mit hartem Lager am
29. Oktober jeden Strafjahres. --
[Googlov prevod, površno popravljen: Iz dvorane porotnega sodišča.
Ljubljana, 11. decembra.
Jakob Benedičič, vulgo Čačov, 23-letni kajžarski sin z Zgornje Dobrave, je zaradi zločina
smrtnega udarca po § 140 Državnega zakonika, hude fizične
poškodbe po § 152 in zaradi ogrožanja telesne varnosti obtožen v skladu s § 411.
Dejstva so na kratko naslednja: 28. oktobra 1876
zvečer je prišlo več fantov z Zgornje in Srednje Dobrave v gostilno Apolonije Pesjak v Lipnici, kjer se globoko v noč popivali.
Opolnoči sta dva fanta, Jakob Benedičič
in Matthäus Kemperle, ponorela in grozil, da bosta vse razbila. Peter Michelič je tedaj pristopil k Matthäusu Kemperletu in ga pozval k miru, v tem trenutku je priskočil Jakob Benedičič in Petra Micheliča s pestjo tako udaril po glavi, da je ta omamljen padel na tla. Ko
se je skušal dvigniti, je prejel od
Benedičiča s tolminskim nožem več vbodov v vrat, hrbet in levo ramo.
Od teh dogodkov jezen je pristopil zet Petra Micheliča Josef Debelak in z udarcem vrgel Jakoba Benedičiča na tla. Jakob Benedičič
je takoj skočil s tal in z odprtim nožem stopil proti Josefu Debelaku ter mu zavpil: "Hudič, ali me boš ti ali pa te bom jaz zabodel!" -
V tem trenutku je Matthäus Kemperle tako udaril Jožefa
Debelaka s polenom v glavo,
da je ta padel. To priložnost je izkoristil Jakob
Benedičič in se vrgel na brezmočnega na tleh ležečega
Debelaka in mu zabodel nož nož v
trebuh, da je takoj pritekla kri in so se pokazala čreva v velikosti otroške glave. Fantje so se zdaj naglo odstranili s kraja zločina, Josef Debelak pa je nekaj ur kasneje izdahnil.
Jakob Benedičič se je zagovarjal na običajen način, da je bil pijan in da ga je udarec,
ki ga je prejel od Josefa Debelaka, tako omamil,
da ni več vedel, kaj počne. Ker pa so izpričana dejstva jasna,
ker je umirajoči Jakoba Benedičiča imenoval storilca in ker je on sam
kmalu po dejanju izrazil zaskrbljenost svojim tovarišem,
da bi se za Debelaka lahko slabo izteklo ter se sam
vrnil kraj zločina, da bi videl smrtno ranjenega,
je porota vsem trem dokazom soglasno pritrdila in soglasno zavrnila
olajševalne okoliščine zaradi pijanosti ali zmedenih čustev.
Porota je obsodila Jakoba Benedičiča za
kaznivo dejanje smrti, kaznivo dejanje hude telesne poškodbe in ogrožanja
telesne varnosti in ga obsodila po
§§ 34, 35 in 142 Državnega zakonika na pet let težke ječe, oteženo enim postnim dnem mesečno, nadalje s samico in trdim ležiščem v temni celici 29. oktobra vsako leto kazni.]
Steckbrieflich verfolgt. Zufolge der jüngst ausgegebenen Nummer 7 des Polizeiblattes für Krain werden nachstehende Personen steckbrieflich verfolgt: 1.) Johann Jeglič, 49 Jahre alt. aus Möschnach
im Bezirke Radmannsdorf gebürtig, wegen des Verbrechens der Theilnehmung an der Kreditspapierfälschung (Landesgericht Laibach). 2.) Anton Frakl aus
Mišače, Gemeinde Mitterdobrawa, 16 Jahre alt, wegen
Verbrechens des Diebstahls (Bezirksgericht Kronau); --
Z Dobrave pri Kamnigorici, 18. avg. Strela je vdarila sinoči ob polunoči v Kožarjovo hišo na Zgornji Dobravi pri Kamnigorici. Hiša stoji na desnem bregu Save bolj na višavi. Zadnja leta je že trikrat blizo hiše v kostanj treščilo. Sinoči pa trešči v tepko tik hiše, jo precej razruši, potem se strela razdeli, deloma gre po tepki v zemljo, deloma preskoči v hišni zid, ga na mnogih krajih razruši, po oknih šipe pobije, uro raznese in mizarsko orodje po hiši razmeče. Hiša je bila polna dima, vendar se ogenj ne pokaže, tudi človeka nobenega ne ubije, dasiravno jih je sedem v hiši in čumnati spalo. Le mizarski učenec je na enem ušesu in roki omamljen. Pastirica pa je tako sladko spala, da se še ne zbudi, ko vsi drugi preplašeni pokonci skočijo. -- ''Slovenec'' 19. 8. 1887
Hundswuth. Aus Oberkrain geht uns die
Mittheilung zu, dass sich am 3. d. M. ein dem Besitzer
Simon Resman in Otoče, Bezirk Radmannsdorf, gehöriger Kettenhund, welcher einige Tage vorher freigelassen wurde, wuthverdächtig zeigte, weshalb er vom
herbeigeholten Wafenmeister, welchem das Einfangen nicht
gelang, erschossen wurde. Bei der vorgenommenen Section
des Cadavers wurde die Wahrscheinlichkeit der Wuthkrankheit constatiert und daher alle vorgeschriebenen
Veterinär-polizeilichen Vorsichtsmaßregeln getroffen. Einer
diesfälligen weiteren Mittheilung zufolge sind von diesem
Hunde, welcher nach dem Verlassen des Hauses gegen
Kropp streifte, der Bursche Matthäus Bertoncelj und der
Bettler Anton Kralj, beide aus Kropp, dann ein
Hund des Besitzers Pogačnik in Mitterdobrawa gebissen
worden. —o. --
(Iz Dobrave pri Kropi) se nam poroča: Svete Ane dan je bila naša vas Zgornja Dobráva v veliki nevarnosti, da pogori vsa do tal. Zvečer okrog osme ure pokadilo se je iz kozolca, obstoječega iz sedem oken napolnjenih z žitom in kakor bi trenil, bil je ves v ognju. Ker je poleg pomanjkanja vode početkom manjkalo tudi ljudij, se je hitro tudi tik kozolca stoječa hiša vnela in naposled še gospodarsko poslopje. Jok otrok in žensk je bil do srca segajoč, mukanje živine strahovito, strah ljudij nepopisen. Če bi se bila vnela le še sosedna hiša, stali bi danes ob razvalinah vse vasi, ki šteje 29 številk. Bogu in Materi božji z Brezij, katero so ljudje tako ganljivo klicali, bodi hvala, da ogenj ni segel dalje. Prisrčna hvala pa tudi slavni požarni brambi v Kropi, ki je prav pri tem požaru prejela »ognjeni krst«. Neustrašenemu trudu srčnih gasilcev je pripisati, da je vsaj pritlični del hiše ostal kolikor toliko nepoškodovan. Istotako naša srčna zahvala sl. c. kr. žandarmeriji, sl. gasilnemu društvu radovljiškemu za človekoljubno pomoč in drugim pogumnim možem in dekletom, ki so iz vseh sosednih fara prihiteli pomagat! Pogorelec, ki še leto dnij ni gospodar, je zdaj ob vse in ker tudi zavarovan ni bil, je toliko večjega usmiljenja vreden, zlasti ker ima škode do 2000 gld. Ako mogoče, naj tudi ta pogorelec najde pri bratih-rojakih odprto srce in odprte roke! -- V. Aljančič, župnik. --
Iz Dobrave pri Kropi 10. augusta. [Izv. dop.] (Ogenj.) Dne 26. julija t. l. pred nočjo je naredil požar posestnika Luke Avsenika velik strah na Zgornji Dobravi. Petletni otrok je zapalil z nesrečnimi žveplenkami kozolec, ki je takoj oddal ogenj bližnjemu gospodarskemu poslopju Ker je bilo vse suho, streha krita s slamo, je bila v naglici hiša in skedenj v svitu. Prihitela je pravočasno pod poveljništvom g. J. Jalena ne še dolgo ustanovljena požarna bramba iz Krope, katera ima častno zaslugo, da je rešila ostalo precej veliko vas, ker se je hvalevredno obnašala v »ognjeni skušnji«. Nje moštvo, obstoječe iz velikega števila domačih rokodelcev kovačev, je hitro razmetalo ogorelo tramovje. Videti je bilo, da se hrabri kovači nič ne boje ognja. Huda bi pela, ko bi se plamen prijel sosednih hiš, ker se je porabila vsa voda, tako, da slavna Radovljiška požarna bramba, ki je tudi urno bila na mestu, že ni mogla dosti delovati brez vode. Slavni c. kr. žandarmeriji iz Krope in Radovljice pa zahvaljujemo vzgledno postopanje pri varstvu reda krog gorečega prostora. Koristno bi bilo v vaseh, kjer ni vode, napraviti primerno jamo, v katero bi se nabirala voda (reservoir), kakoršne so podobne vaške luže v nekaterih Dolenjskih vaseh. Zgorelo je pogorelcu skoro vse, otel je samo živino in sobno opravo. Zavarovan ni bil, a dobri sosedje so mu pomagali že toliko, da pričenja delo z novo stavbo. Pokazalo se je, kako varuje sadno drevje nadaljnjemu razširjanju požara. Dobravci, imajoči mnogo sadnega drevja, so v tem oziru vzgledni migljaj drugim občinam, ki naj pridno sade ovočje za svoja poslopja. Pazljivo pa čuvajte stariši početje brezskrbnih otrok, ter zavarujte svoje imetje. -- F. F. L. --
Na Dobravi pri Kropi je potres močno poškodoval župnišče in šolo. Župna cerkev je dobila tri velike razpoke. Slišalo se je, kakor bi prihajal železnični vlak. -- Na Dobravi pri Kropi je potres poškodoval posebno župnišče in šole. Župnik in učitelj nista upala prenočiti v svojem stanovanji. Župna cerkev ima tri velike razpoke. --
Dobrava pri Kropi. Čakal sem par dni s svojim poročilom, da se prepričam, kako je bilo drugod ob teh strašnih dneh. Izprevidel sem, da po poročilih dosedanjih ni bilo skoro nikjer v naši dekaniji tako hudo, kot pri nas. Ob 11 1/4 se je grozovito streslo župnišče. Iz postelje skočim med vrata, boječ se, da se strop nad mano ne vdere. V tem hipu pa zagrmi nad menoj, da preplašen hitim v pritličje; mislil sem, da se je odtrgal kos župnišča. S strahom se napravim za silo in ko vzrem velike razpoke po vsih sobah, prosil sem gostoljubne strehe pri sosedu. Naše župnišče je namreč še iz blaženih časov »Olim« in po vrhu še brez pravega temelja. Župna cerkev ima tri velike razpoke. Tudi šola je poškodovana. Ni čuda, da si župnik in učitelj nista upala prenočiti v svojih stanovanjih. Železniški čuvaj mi je pravil danes, da je v oni usodni noči obhojeval železniški tir. Naenkrat zasliši grozno bučanje kakor prihajajočega vlaka in kar v bližnji jarek poskoči. Strašna je bila ta noč in Bog nas varuj enake! Pri nas se sunki ponavljajo še vsak dan, le da so veliko krajši in rahlejši. -- ''Slovenec'' 20. 4. 1895 (23/90)
Ukraden vol. Iz Krope se nam piše: »29. januarja je bil na Dobravi pri Kropi nekemu kmetu vol iz hleva po noči ukraden in odpeljan. Ker je kmet šele po polnoči domu prišel, zapazi da vola ni. Izkliče sosede in gredo vola iskat. A ker je bila velika tema, niso tatu na sled prišli. Drugi dan so dobili ne daleč od hiše v gozdu volovo kožo, in nekaj ostankov, ker so tatje meso vzeli, to pa popustili. To je vendar strahovito takemu revežu, kakor je ta kmet, živinče vzeti! Le premehka je sodnija s takimi lumpi ako jih zasači. Bolj ostro! in ne bode se o tolikih tatvinah slišalo, ako bo tatov strah.« --
Wolf erschlagen. Wie bei "Slov. narod" aus Dobrava geschrieben wird, hat der dortige Insasse Johann Debeljak diesertage einen Wolf mit einem Pfahle erschlagen. -- ''Laibacher Tagblatt'' 15. 1. 1878
Volkovi so se 12. t. m. prikazali v zagrebški okolici. Na Dobravi pri Kropi pa je posestnik Debeljak s kolom ubil eno tako mrcino. --
Schadenfeuer. Am 26. d. M. abends
um 6 Uhr fieng die vollgefüllte Harfe des Besitzers
Martin Avsenek in Oberdobrava bei Kropp Feuer und
verbreitete sich der Brand auf das Haus und den Stall
des genannten Besitzers. Binnen vier Stunden waren alle
diese Objecte sammt den bereits eingebrachten Futtervorräthen eingeäschert. Der Schaden beträgt 2000 fl.
Menschenleben ist keines zu beklagen. Das Vieh wurde
gerettet. Dank der herrschenden Windstille und dem thatkräftigen Eingreifen der rasch erschienenen Feuerwehren von
Kropp und Radmannsdorf ist es zu danken, dass das
Feuer aus die gedachten Objecte localisiert werden konnte.
Den Brand hat der fünfjährige Alois Bohinc, der mit
Zündhölzchen spielte, verschuldet. —r. --
Schwurgerichts-Verhandlungen. [...] ferner dürften noch zwei Verhandlungen gegen
Peter Hrovat, Tischlergeselle aus Oberdobrava, Gerichtsbezirk Radmannsdorf, wegen Todtfchlages [...] anberaumt werden. —l. --
Schwurgerichts-Verhanblungen. Montag den 26. Mai l. J . beginnen die Schwurgerichts-Verhandlungen beim k. k. Landesgerichte in Laibach. Dieselben finden in der Tonhalle statt. Es sind bisher
folgende Straffälle anberaumt: [...] gegen Peter Hrovat, 22 Jahre alt, lediger Tischlergehilfe in
Oberdobrava, wegen Todtschlages, begangen an Johann
Žbontar in Oberdobrava, Gerichtsbezirk Radmannsdorf --
(Porotne sodbe) se pričnejo danes in pridejo v tej dobi sledeči k obravnavi, in sicer: 26. maja: [...] Peter Hrovat, 22 let star, mizarski pomočnik v Zg. Dobravi zaradi uboja. --
Schwurgerichts-Verhandlungen. Unter dem Vorsitze des Herrn Landesgerichts-Präsidenten
Franz Kočevar Edlen v. Kondenheim fand vorgestern die
erste Verhandlung der zweiten Schwurgerichtssession statt. [...] Der 22 Jahre alte ledige Tischlergehilfe Peter Hrovat aus Oberdobrava, Gerichtsbezirk
Radmannsdorf, hat am 1. Jänner abends in MitterDobrava den Knecht Johann Žbontar in feindseliger
Absicht mit einem Messer in die linke Brustseite und in
die Lendengegend gestoßen und denselben derart verletzt,
dass Žbontar infolge dessen starb. Der Thäter war
geständig, wurde im Sinne der Anklage schuldig gesprochen
und zu sechs Jahren schweren Kerkers, verschärft mit
einem Fasttage, dann einsamer Absperrung in dunkler
Zelle und Anweisung des harten Lagers in jedem Monat,
verurtheilt. -l. --
Nesreča. Dne 14. t. m. našla sta dva železniška paznika na progi pri Radovljici brezzavestnega človeka, kateri je bil težko poškodovan. Vlak mu je bil desno roko na dveh mestih odtrgal. Ponesrečenec je 30 let stari krojač Jakob Kosem [Šimenc] iz Zgornje Dobrave. Prepeljali so ga v dež. bolnico v Ljubljani. -- ''Slovenski narod'' 16. 6. 1898
8 Opombe

Dobrave