Klasifikacija knjižničnega gradiva

=Knjižnična klasifikacija=
Klasifikacija je izraz latinskega izvora, ki pomeni razdeljevanje in sistematično razvrščanje pojmov v razrede, skupine, vrste ipd. glede na določene skupne lastnosti. Vse naše življenje je prepredeno z različnimi klasifikacijami. Kot otroci razlikujemo domače in tuje osebe, različne predmete in igrače. Ljudi razvrščamo v skupine prijateljev ali znancev. Posodo navadno pospravimo v kuhinjo, knjige na knjižno polico in čistila v nek drug prostor. Vajeni smo razlikovati juhe od zelenjavnih jedi, čeprav pridemo pri zelenjavni juhi lahko v dvom o pravilni razvrstitvi.
Človek klasificira vse, kar se pojavlja v njegovem okolju, glede na različne kriterije, ti pa so lahko osebni ali univerzalni. Od posameznika je odvisno, kako si bo uredil in organiziral zapiske predavanj, saj so namenjeni le njemu. Uspeh mestnega projekta recikliranja odpadkov pa je vsaj delno odvisen od tega, ali meščani enako razumejo delitev odpadkov na organske, steklo, papir in druge.
Knjižnična klasifikacija je, podobno kot recikliranje odpadkov, univerzalen projekt. Namenjena je urejanju knjižničnega gradiva po vsebini. Ker je knjižnica namenjena uporabnikom, je tudi klasifikacija načrtovana z namenom, da bi uporabniki knjižnice lahko našli gradivo, za katerega ne poznajo bibliografskih podatkov. Ker pa se knjižnice razlikujejo tako po obsegu in vrstah gradiva kot tudi po uporabnikih, je v zgodovini knjižnic prišlo do razvoja različnih klasifikacijskih sistemov. Med najbolj znanimi so Deweyeva decimalna in Univerzalna decimalna klasifikacija, klasifikacija Kongresne knjižnice ter Ranganathanova klasifikacija. Pripravljene so bile za uporabo v različnih knjižnicah in zajemajo celotno človeško znanje. Klasifikacije se delijo na univerzalne, če pokrivajo vse človeško znanje in gradivo, ter disciplinarne, če zajemajo le posamezno disciplino ali vrsto gradiva. Primer take posebne klasifikacije je patentna klasifikacija . S specialnimi klasifikacijami se tu ne bomo ukvarjali.
V času od leta 2000, ko se je področje vsebinske obdelave in knjižničnih klasifikacij zaradi prehoda v računalniško okolje začelo spreminjati, se je začelo spreminjati tudi poimenovanje tega področja. Nekateri viri za knjižnične klasifikacije in druge načine vsebinskega označevanja knjižničnega gradiva uporabljajo izraz bibliografske klasifikacije. Ker pa so tudi strokovnjaki z drugih področij, zlasti s področja računalništva, ugotovili prednosti, ki jih klasifikacije ponujajo za organizacijo različnih informacijskih objektov, ne le bibiografskih virov, se v zadnjem času uveljavlja poimenovanje sistemi za organizacijo znanja.
1 Struktura knjižničnih klasifikacij
Knjižnične klasifikacije veliko angloameriških učbenikov deli na tri skupine, in sicer hierarhične, fasetne in enumerativne (npr. Broughton, 2004 ; Iyer (1995) ; Taylor (2006); Marcella in Newton (1994) ter Chan in Salaba (2016). Ker sta v istem razlikovanju uporabljena dva različna klasifikacijska kriterija menim, da bi bilo bolje klasifikacijske sisteme razdeliti v dve večji skupini, in sicer po možnosti sestavljanja (fasetne in enumerativne) ter po razvejanosti (hierarhične in linearne).
* Po možnosti sestavljanja klasifikacijskih razredov imamo dve podskupini:
** Za fasetne klasifikacije je značilno sestavljanje. Imenujemo jih tudi analitično ''–'' sintetične. Vsak pojem je treba analizirati, ugotoviti sestavne dele in te sestavne dele po sintaktičnih pravilih oblikovati (sintetizirati) v klasifikacijsko oznako. Sistem zato zmore oblikovanje klasifikacijskih oznak za pojme, ki sicer v sistemu niso našteti.
** Pri enumerativnih klasifikacijah so našteti vsi pojmi in klasifikacijske oznake, ki jih je mogoče uporabiti. Nobeno sestavljanje oznak, ki bi omogočilo izražanje dodatnih pojmov, ni mogoče.
* Po razvejanosti klasifikacijskega sistema pa imamo linearne in razvejane oziroma hierarhične.
** Za hierarhične klasifikacije je značilno razvrščanje od splošnejših do podrobnejših razredov. Vsak nadrejeni razred (denimo »starš«) vsebuje enega ali več podrazredov (»otrok«). Podrazred deduje nekaj značilnosti nadrejenega razreda. Ima pa tudi nekaj svojih, specifičnih značilnosti, ki jih nadrejeni razred nima. Teh za podrazred specifičnih lastnosti nimajo niti drugi podrazredi na isti hierarhični ravni (denimo »sorojenci«). Razvrščanje pojmov v sistemu ima drevesno strukturo. Sistem je lahko oblikovan kot eno samo drevo, ali pa ga sestavlja več dreves.
** Pri linearnih klasifikacijah so vse skupine enakovredne. Ni nadrejenih in podrejenih pojmov.
Nekatere klasifikacije imajo lahko mešane lastnosti. Univerzalna in Deweyeva decimalna klasifikacija sta razvejani hierarhični in fasetni klasifikaciji. Klasifikacija Kongresne knjižnice je enumerativna in hierarhična. Tipične linearne klasifikacije v slovenskih knjižnicah srečamo v t. i. šifrantih formata COMARC/B, ki naštevajo klasifikacijske oznake določenih razredov, npr. kode za vrsto vsebine ali kode za namembnost. Takšna je denimo tudi tipologija dokumentov v sistemu SICRIS (Vodenje bibliografij, 2022) .
1.1 Fasetne klasifikacije
Fasetne so tiste vrste klasifikacij, ki vsak pojem razvrstijo po nekaj osnovnih lastnostih, fasetah. Te navadno predstavljajo določene enostavne pojme. Vsakega od drugih enostavnih ali sestavljenih pojmov nadalje opredelimo in razvrstimo s kombinacijo faset.
V Slovarju slovenskega knjižnega jezika (1995) je faseta razložena kot brušena robna ploskev, navadno stekla in dragih kamnov. Predstavljamo si lahko, da ima dragulj več ploskev, na katere lahko usmerimo svoj pogled. Enako lahko ravnamo tudi s pojmi. Opazujemo jih lahko z različnega vidika, pa gre še vedno za isti pojem. Vsak vidik predstavlja eno faseto in s kombinacijo faset opišemo pojem v celoti.
Fasetnim klasifikacijam mnogi pravijo tudi analitično – sintetične. Analitično se nanaša na razčlenitev vsakega pojma na osnovne sestavine, torej fasete. Sintetično pa se nanaša na izražanje pojmov s tovrstno klasifikacijo, torej na izražanje vsakega pojma s kombinacijo faset. Z ustrezno kombinacijo osnovnih pojmov v fasetah lahko izrazimo vse druge, tudi kompleksne pojme.
Za lažje razumevanje lahko pripravimo preprosto fasetno klasifikacijo. Recimo, da bi v spletni trgovini Morski volk radi uredili klasifikacijo piva tako, da bi ga kupci lažje našli. Ta projekt zaupajo nam. Najprej popišemo vse vrste izdelkov, ki jih ponudniki dobavljajo ali izdelujejo v svojih pivovarskih linijah (faza analize pojmov). Naštejemo jih:
* svetlo pivo Sirena v pollitrski in četrtlitrski steklenici ter brezalkoholno pivo Krmar v pol in četrtlitrski pločevinki proizvajalca Školjka, oboje tudi v desetlitrskem sodčku za gostinske obrate;
* svetlo pivo Sisi v litrski in pollitrski steklenici, temno pivo Ludvik 0,3 litrski steklenici proizvajalca Bavarka, oboje tudi v desetlitrskem sodčku za gostinske obrate;
* svetlo pivo Eliška v pollitrski steklenici, četrtlitrski pločevinki in desetlitrskem sodčku za gostinske obrate, temno pivo Jan v pollitrski steklenici in četrtlitrski pločevinki ter mešano pivo Znojmo v pollitrski steklenici in četrtlitrski pločevinki proizvajalca Švejk;
* svetlo pivo Arlon v pollitrski steklenici, temno pivo Namur v pollitrski steklenici proizvajalca Poirot.
V naslednjem koraku grupiramo pojme po lastnostih. Ugotovimo, da gre vselej za vrsto in količino piva ter vrsto embalaže. Tako lahko naredimo naslednje osnovne skupine ali fasete v Preglednici 1.
Preglednica 1: Fasetna klasifikacija piva
Vrsta piva, Oznaka vrste piva, Količina v litrih, Oznaka količine, Embalaža, Oznaka embalaže
Svetlo pivo, V1, 0,5, K1, Steklenica, E1
Temno pivo, V2, 0,3, K2, Pločevinka, E2
Brezalkoholno pivo, V3, 0,25, K3, Sodček, E3
Mešano pivo, V4, 10, K4, Plastenka, E4
V tretjem koraku se odločimo za označevanje faset in njihovih elementov. Tako se lahko za faseto vrste piva odločimo, da bo označena s črko, njen element pa z zaporedno številko, npr.: vrsta piva bo označena z V in svetla piva bodo označena z V1. V zadnjem koraku se odločimo še za vrstni red zapisovanja faset v klasifikacijsko oznako (to je za sintakso klasifikacijske oznake): na prvo mesto lahko damo vrsto piva, na drugo embalažo in na tretjo količino. (Več o načelu o sintaksi v Šauperl (2023) . Tako nastane klasifikacija V1E2K3 za svetla piva v pločevinkah po četrt litra. Sem bi torej sodile naslednje znamke iz našega seznama: Sirena, Sisi, Eliška in Arlon. Če se v prihodnosti pojavijo nove vrste piva, embalaže in količine, jih uredništvo doda v naslednji izdaji. Sami pa smemo oblikovati klasifikacijsko oznako za neko znamko piva, npr. brezalkoholno pivo v sodčku, ker je možnost za to že podana. Klasifikacijske oznake imajo lahko mnemonični (spominski) pripomoček. To je takrat, ko oznaka namiguje na poimenovanje, npr. V za vrste. VS bi si bilo morda lažje zapomniti (mnemonični pripomoček) kot V1, saj črka S namiguje na svetlo.
1.1.1 Fasetne knjižnične klasifikacije
* Ranganathanova klasifikacija (RK)
Indijski matematik in bibliotekar Shiyali Ramamrita Ranganathan (1892-1972) je leta 1933 objavil prvo izdajo svoje Collon Classification (Ranganathan, 1963; Iyer, 1995 ; Satija, 2017. Dostopno tudi v Hjørland in Gnoli, 2017 ). Nastala je med letoma 1924 in 1928. Najprej je bila uporabljena v univerzitetni knjižnici v Madrasu, v kateri je delal. Namenjena je klasifikaciji celotnega človeškega znanja. Pri pregledu klasifikacije opazimo poudarek na indijskem znanju, saj so pogostejši za Indijo in Indijce pomembni pojmi, ti pa Evropejcem včasih ne pomenijo veliko.
Ranganathan je menil, da je vsaka ideja, vsaka téma, vsak predmet, odsev ene ali več osnovnih kategorij. Teh pa je po njegovem mnenju pet:
* Tvornik (Personality),
* Trpnik (Matter),
* Sila (Energy),
* Prostor (Space) in
* Čas (Time).
Na angl. kratico PMEST se različni avtorji pogosto sklicujejo. Vsaka od faset ima tudi svoj simbol. Zadnji dve faseti, čas in prostor, sta univerzalni. Faseta sile (Energy) predstavlja akcijo, reakcijo oziroma problem ali rešitev. Primerjali bi jo lahko s povedkom v stavku. V bibliotekarstvu se sila pojavi kot obdelava gradiva, pri matematiki kot reševanje nekega problema, pri kemiji kot analiza ali sinteza, pri tehnologiji kot industrijski proces, pri lingvistiki kot slovnica. Trpnik (Matter) je stvar ali pojem, na katerega nekaj deluje, ali dobrina za potrošnjo. Je nekaj pasivnega, na katerega deluje faseta sile. V bibliotekarstvu je predmet dokument, pri glasbi glasbeni inštrument. Mikrofilm v knjižnici je npr. označen takole: 2;1512. Pri tem 2 pomeni bibliotekarstvo, podpičje uvaja faseto predmeta in 1512 pomeni mikrofilm. Nazadnje predstavimo še najpomembnejšo faseto, tvornik (Personality). Ta izraža osebnosti, ustanove, snovi, živa bitja, organe telesa, jezike, verstva in drugo. V bibliotekarstvu to faseto oblikujejo različne vrste knjižnic, v kmetijstvu pridelek, v umetnosti slog.
Tudi klasifikaciji, kakršna je Ranganathanova, rečemo analitično ''–'' sintetična klasifikacija in to zaradi načina klasifikacije. Pojem moramo najprej analizirati na primerne osnovne elemente, nato pa moramo sintetizirati pojem, ki ga izrazimo s klasifikacijsko oznako. Z analizo vsebine določimo temo, ki jo obravnava dokument. Vrstni red kategorij je določen z natančnimi pravili, navadno pa si sledijo v vrstnem redu TSEMP, kar je obratni vrstni red od tistega za sestavljanje oznake. Sinteza je proces, ko sestavimo vse kategorije v fasetno formulo ali kodo. Zato ima RK obsežna pravila, vendar je glavno pravilo to, da si fasete sledijo v vrstnem redu PMEST.
Pri klasificiranju z RK uporabljamo tudi dodatke, ki se imenujejo »izolati«. To so dokončni in najpopolnejši delci ali skupine znanja v RK. Vsak delec ali skupina lahko pripada enemu samemu razredu ali faseti – to so posebni »izolati«. Splošne izolate pa lahko uporabimo v vseh fasetah. Splošni izolati najpogosteje izražajo obliko, kot so enciklopedija, bibliografija, zbornik, ipd.
Glavni razredi v RK so našteti v Preglednici 2.
Preglednica 2: Razredi in njihove oznake v Ranganathanovi klasifikaciji
Oznaka, Opis, Oznaka, Opis
z, Splošno, L2, Farmakognozija
2, Bibliotekarstvo, M, Uporabne umetnosti
A, Znanost, Δ, Duhovnost in misticizem
B, Matematika, N, Lepe umetnosti
C, Fizika, O, Literatura
D, Strojništvo, P, Jezikoslovje
E, Kemija, Q, Verstvo
F, Tehnologija, R, Filozofija
G, Biologija, S, Psihologija
H, Geologija, T, Izobraževanje
H2, Rudarstvo, U, Geografija
I, Botanika, V, Zgodovina
J, Kmetijstvo, W, Politične vede
K, Zoologija, X, Ekonomija
K2, Živinoreja, Y, Sociologija
L, Medicina, Z, Pravo
Vsak glavni razred ima določene fasete. Npr.:
2 bibliotekarstvo:
* [P] vrste knjižnic
* [M] vrste dokumentov
* [E] operacije v knjižnici
L medicina:
* [P] organi
* [M] - prazno
* [E] problem, težava
* [T] čas in
* [S] kraj sta univerzalna.
Dva primera:
*Katalogizacija serijskih publikacij v slovenskih šolskih knjižnicah: 231
*Izposoja časopisov v jugoslovanskih šolskih knjižnicah l. 1975: 231; 45: 55 . 5923 , N 75
Sinteza klasifikacijske oznake iz posameznih faset je v Ranganathanovi klasifikaciji zelo zahtevna. Veljajo posebna pravila o sestavljanju kompleksnih pojmov in vrstnem redu faset v različnih primerih. Ena sama faseta se namreč lahko razveji po istem PMEST načelu.
Ranganathanova klasifikacija je za teorijo klasifikacije pomembna, ker je prva fasetna klasifikacija v knjižničarstvu. Še vedno jo razvijajo in uporabljajo v Indiji, sicer pa se ni razširila drugam.
* Blissova bibliografska klasifikacija (BBK)
Drugo fasetno klasifikacijo je l. 1940 izdelal ameriški bibliotekar Henry Evelyn BLISS (4). Namenjena je klasifikaciji celotnega človeškega znanja. Zaradi kompleksnosti jo zelo redko uporabljajo. Njen razvoj je zastal okrog leta 2016 (Bliss Classification Association, 2016 ). Zaradi njene sistematičnosti jo je nekaj ustanov uporabilo pri gradnji tezavrov. Tudi UDK si jo je izposodila, ko so delali poskuse s spreminjanjem UDK v tezaver. Posebnost BBK je ta, da poleg faset izraža tudi relacije med njimi. Poznajo 7 vrst relacij. Med njimi so:
* vpliv enega predmeta na drugega (npr: vpliv učiteljevih pričakovanj na razvoj učencev),
* medsebojni vpliv dveh predmetov (združena z veznikom »in«) (kriminal in psihologija),
* primerjava enega predmeta z drugim (primerjava UDK z RK).
BBK zajema naslednje discipline ali oblike znanja:
Najpodrobneje je izdelan razred za vzgojo in izobraževanje. Doslej BBK še ni izšla v popolnosti in nekateri dvomijo, da se bo to kdaj zgodilo.Več informacij o BBK lahko najdete na njeni uradni spletni strani .
1.2 Hierarhične klasifikacije
Hierarhične so tiste vrste klasifikacijskih sistemov, ki razvrščajo pojme v vrsto hierarhično povezanih skupin ali razredov. Nadrejeni in splošnejši razredi so razdeljeni v manjše in po vsebini ožje razrede. Taka delitev se lahko večkrat ponovi. Vsak od pojmov dejansko sodi v svoj najožji razred in v vrsto razredov, ki so temu nadrejeni. Za hierarhične klasifikacije je tudi značilno, da naštejejo vse ali čim več pojmov ne glede na to, ali gre za enostavne pojme (npr. knjižničarstvo) ali za sestavljene (npr. knjižnična klasifikacija).
Našo prejšnjo klasifikacijo piva bi na hierarhični način sicer izdelali po enakem postopku, vendar z različnim izidom. V primeru, da bi bila najpomembnejša vrsta piva, bi namreč to bil najvišji nadrejeni razred. Drugi bi mu bili podrejeni. Seznam bi bil lahko tak, kot kaže Preglednica 2.
Preglednica 3: Hierarhična klasifikacija piva
Klasifikacijska oznaka, Opis
P, Pivo
P1, Svetlo pivo
P11, Svetlo pivo v steklenici
P12, Svetlo pivo v steklenici 0,5 l
P13, Svetlo pivo v steklenici 0,3 l
P14, Svetlo pivo v steklenici 0,25 l
P15, Svetlo pivo v pločevinki
P16, Svetlo pivo v pločevinki 0,25 l
Temno pivo, P2
P21, Temno pivo v steklenici
P211, Temno pivo v steklenici 0,5 l
P212, Temno pivo v steklenici 0,3 l
P213, Temno pivo v steklenici 0,25 l
P214, Temno pivo v pločevinki 0,25 l
P215, Temno pivo v sodčku
Takoj lahko opazimo dvoje: hierarhični seznam je precej daljši od fasetnega in v njem je veliko ponavljanja. Pri tem lahko klasificiramo le pojme, ki so v tabeli našteti. Ne moremo sami sestaviti nove oznake za skupino vrst piva, npr. brezalkoholno pivo v litrski plastenki. Novo oznako mora najprej potrditi in objaviti uredništvo klasifikacijskega sistema. Vendar pa hierarhične tablice ravno zaradi naštevanja tudi neizurjeni ljudje lažje uporabijo. Pri fasetnih je treba namreč dobro poznati pravila za sestavljanje pojmov. Pri hierarhičnih pa preprosto izberemo oznake iz seznama.
Na vsaki razvejitvi hierarhične strukture je treba uporabiti le en klasifikacijski kriterij. Od tega je odvisno, kakšna bo razvrstitev. V zgornjem primeru klasifikacije piva bi se v prvem koraku lahko odločili za drug kriterij, npr. za embalažo namesto vrste piva. Ne bi se pa dobro izšlo, če bi na isti ravni hkrati uporabili dva klasifikacijska kriterija, npr. vrsto piva in embalažo. Ker je na vsaki razvejitvi praviloma mogoče uporabiti le eno možnost, klasifikacijska oznaka ne bi mogla izraziti tako vrste piva kot embalaže.
Dva klasifikacijska kriterija sta npr. uporabljena v polju ''100e – Koda za namembnost'' formata COMARC/B (Preglednica 4) (COMARC/B Format za bibliografske podatke, december 2020 ). Prvi kategoriji a - za otroke (splošno) sledijo štiri kategorije za otroke različne starosti, ki so podrejene kategoriji a. Nato sledita dve kategoriji, in sicer k - za odrasle zahtevno (neleposlovje) in m - za odrasle nezahtevno (leposlovje). Iz tega sledi, da po tem šifrantu gradiva za otroke ni mogoče deliti na leposlovje in neleposlovje, gradiva za odrasle pa ne po starostnih obdobjih.
Preglednica 4: Šifrant v polju ''100e – Koda za namembnost'' formata COMARC/B
Tudi tu je klasifikacijska oznaka lahko v pomoč pri razreševanju pomena, ali pa tudi ne. V Univerzalni decimalni klasifikaciji je mnemonični pripomoček dosledno uporabljanje istih nizov števk za vse primere uporabe pojma, ki ga ta niz izraža. To se npr. kaže v jezikoslovju in književnosti, kjer se splošni privesni vrstilec za jezik pojavi kot del glavnega vrstilca:
*splošni privesni vrstilec za slovenščino je =163.6
*glavni vrstilec za slovensko jezikoslovje 811.163.6
*glavni vrstilec za slovensko književnost 821.163.6
Pripomoček za ugotavljanje hierarhične ravni pa je pri UDK dosledno izražanje celotne hierarhije vrstilca, npr.
*0 Znanost in znanje …
*02 Bibliotekarstvo
*025 Uprave v knjižnicah
*025.4 Klasifikacije in indeksiranje
Deweyeva decimalna klasifikacija ima take pripomočke, Klasifikacija Kongresne knjižnice pa jih praktično nima.
V fasetni klasifikaciji (v Preglednici 1) bi lahko sestavili oznako za novo skupino Brezalkoholnega piva v litrski plastenki, ker je uredništvo klasifikacije ponudilo tudi to vrsto piva, embalaže in količine. V hierarhični klasifikaciji (Preglednica 3) tega ne moremo storiti, dokler uredništvo teh skupin ne doda. Dodati pa bi moralo več skupin, med njimi tudi neobstoječe. Težko je predvideti vse možnosti, ki se bodo še pojavile na trgu. Zato se uredništva hierarhičnih klasifikacij v glavnem odločajo slediti načelu zvestobe knjižničnemu besedišču, kar pomeni, da ne vključujejo pojmov, ki se še niso pojavili v gradivu, ki ga knjižnica ima v svojih zbirkah. (Več o načelu zvestobe knjižničnemu besedišču v Šauperl (2023) .
1.2.1 Hierarhične knjižnične klasifikacije
* Klasifikacija Kongresne knjižnice
Library of Congress Classification (LCC ) je nastajala na prelomu med 19. in 20. st. Zasnovali so jo za ureditev zbirke, ki se je l. 1897 iz palače ameriškega kongresa (Capitol) preselila v svojo stavbo, zdaj stavbo Thomasa Jeffersona . Zbirka je bila osupljivo velika. Štela je okrog 840.000 enot in je hitro naraščala tudi zaradi pravice do obveznega izvoda . Sprva je bila ta klasifikacija res uporabljana le v Kongresni knjižnici. V drugi polovici 20. stoletja pa se je uporaba razširila med velike ameriške knjižnice in po svetu. Ureja in razvija jo še vedno sama Kongresna knjižnica.
Nekaj značilnosti (Broughton, 2004):
* LCC je nastala na podlagi gradiva v Kongresni knjižnici. To pomeni, da vsebuje le tiste pojme, ki so se v besedišču knjižničnega gradiva že pojavili, ne pa tistih, ki jih tam še ni. Temu v angleščini rečejo "literary warrant" in v slovenščini "zvestoba knjižničnemu besedišču." Dodatno to pomeni, da tematika v klasifikacijskem sistemu ni sistematično zbrana. Možno je, da kaj manjka. Ker imajo v ZDA druge knjižnice pravico do obveznega izvoda s področij medicine, izobraževanja in kmetijstva, ta področja v Kongresni knjižnici in posledično v njeni klasifikaciji niso močno zastopana. (To so National Library of Medicine, National Library of Education in National Agricultural Library.) Kongresna knjižnica pa je, v svoji vlogi parlamentarne knjižnice, zelo pozorna na gradivo s področja prava, politike, uprave in vojaških ved. Na teh področjih je tudi klasifikacija podrobnejša v primerjavi z drugimi področji. Opazna je tudi pristranskost v korist ameriških tem.
* LCC je izrazito namenjena postavitvi, je torej signaturni sistem. Klasifikacijska oznaka namreč ne izraža vedno le razmerja med tematskimi skupinami.
* Klasifikacija je izrazito enumerativna. Našteva skupine in njihove oznake ter jih na različnih mestih znova in znova ponavlja. Nekateri pojmi so že sestavljeni, drugi so enostavni. Za sestavljanje novih pojmov ni možnosti.
* Kasifikacija je razmeroma podrobna in obsežna, zato je primernejša za velike knjižnice.
* Oznake so alfanumerične. Osnovo tvori 21 skupin, označenih s po eno črko. Te skupine se nato delijo na podskupine z dodatno črko. Ponekod je za podrobnejšo delitev uporabljena še tretja črka. Najpogosteje pa je podrobnejša delitev za drugo črko številčna. Uporabljene so številke od 0 do 9999. Za podrobnejšo delitev sta lahko uporabljena tudi kronološki in abecedni razpored ter Cutterjeve oznake. Klasifikacijske oznake ne odražajo hierarhičnega položaja.
* Ker hierarhična razporeditev ni dosledna in v klasifikacijski oznaki ni izražena, ni težav z vključevanjem novih pojmov. Novosti Kongresna knjižnica redno vključuje in sproti objavlja.
* Poleg klasifikacijske oznake je del signature tudi Cutterjeva oznaka. Signatura sme po tem sistemu imeti dve Cutterjevi oznaki. Uporabljeni sta lahko za podrobnejšo delitev v skupini. Večkrat je ena uporabljena za podrobnejšo delitev, druga pa za šifriranje značnice.
Celotna oznaka za izmišljeno knjigo ''Agriculture extension work in Slovenia'' by Janez Kmetič, izdano leta 2006, bi bila videti približno tako:
S544.5
.S57
K5
2006
Pri čemer S544.5 označuje "Agricultural extension work" ali kmetijsko pospeševalno delo, .S57 je Cutterjeva oznaka za Slovenijo, K5 pa Cutterjeva oznaka za Kmetiča. Zadnji del je leto izida.
Osnovne razrede navaja Preglednica 5, lahko pa si jih ogledamo tudi na spletni strani Kongresne knjižnice .
Preglednica 5: Osnovni razredi in njihove oznake v Klasifikaciji Kongresne knjižnice.
Oznaka, Opis
A, Splošno
B, Filozofija, psihologija in verstvo
C, Pomožne zgodovinske vede
D, Zgodovina: splošna in zgodovina Evrope, Azije, Afrike, Avstralije, Nove Zelandije itd.
E, Zgodovina Amerik
F, Zgodovina Amerik
G, Geografija, antropologija in rekreacija
H, Družbene vede
J, Politične vede
K, Pravo
L, Izobraževanje
M, Glasba in knjige o glasbi
N, Likovna umetnost
P, Jezikoslovje in književnost
Q, Naravoslovje (science)
R, Medicina
S, Kmetijstvo
T, Tehnologija
U, Vojne vede
V, Pomorske vede
Z, Bibliografija, bibliotekarstvo in informacijski viri
Nekoč je bil na internetu tudi zanimiv poskus klasifikacije spletnih strani z LCC, z imenom Cyberstacks (McKiernan, December 1995 ). Takrat je bilo virov na spletu še tako malo, da smo verjeli, da je ročna klasifikacija mogoča. Po drugi strani so bile možnosti iskanja tako pomanjkljive, da se je zdela knjižnična klasifikacija vsaj skromen pripomoček.
* Deweyeva decimalna klasifikacija (DDK)
To klasifikacijo je leta 1876 izdelal Melvil Dewey. Po 140 letih uporabe in 6 let po natisu 23. tiskane izdaje se klasifikacija razvija naprej le v aplikaciji WebDewey. Od leta 1988 spada pod okrilje velikega ameriškega podjetja OCLC. OCLC je podoben slovenskemu IZUM-u po tem, da vzdržuje vzajemni katalog. Vendar ponuja OCLC še veliko več dejavnosti kot naš IZUM. Več o DDK si lahko preberemo na uradni spletni strani .
Osnovni razredi Deweyeve decimalne klasifikacije so navedeni v Preglednici 6.
Preglednica 6: Osnovni razredi Deweyeve decimalne klasifikacije in njihove oznake
Oznaka, Opis
000, Splošno
100, Filozofija in psihologija
200, Verstvo
300, Družbene vede
400, Jezikoslovje
500, Naravoslovje in matematika
600, Tehnika in uporabne vede
700, Umetnost in rekreacija
800, Književnost
900, Zgodovina in geografija
Značilnost decimalnih klasifikacij je, da deli vse človeško znanje v deset razredov, vsak razred v deset podrazredov in vsak podrazred nadalje v deset skupin. Sledi primer delitve razreda DDK - 800 Literatura:
Vsak razred lahko razdelimo v 10 nadaljnjih podrazredov, npr.: 820 v 821, 822, 823,… do 829. Vsi so teoretično enakovredni in mogoči. V naravi pa se pojavi ne delijo vedno v deset podrazredov, zato prihaja do razlik. Kljub temu pa je ta sistem precej razumljiv, lahko uporaben in dovoljuje tudi vključevanje novih pojmov. DDK uporablja tri-številčno osnovo, nadaljnjo delitev loči decimalna pika. Primer: 822 angleška literatura 822.3 angleška dramatika v elizabetinski dobi 1558-1625 Peta številka lahko označi še avtorja: 822.33 Shakespeare Če imamo kritiko Shakespearovega Macbetha, jo klasificiramo po témi: 822.336 (za kritiko). Če pa imamo samo besedilo Macbeth, ga klasificiramo po obliki – literarni obliki, drami: 822.335 (za besedilo).
V primeru Literature je hierarhična razdelitev tabel precej jasna. Najprej delimo po jeziku, potem po literarni zvrsti in nazadnje po časovnem obdobju.
Nekaj značilnosti (Broughton, 2004):
* Številčne oznake Dewejeve klasifikacije so lahko zelo dolge. Za lažje branje je decimalna pika samo za tretjim znakom, npr.: 266.76092 biografija misijonarja Združene metodistične cerkve.
* Hierarhična razvrstitev je dosledna in razvidna v numerični klasifikacijski oznaki.
* Nekateri sestavljeni pojmi so, tako kot pri Univerzalni decimalni klasifikaciji, že izraženi s klasifikacijskimi oznakami. Druge je mogoče sestavljati. Sestavljanje je mogoče takrat, ko to dovolijo navodila v seznamu glavnih vrstilcev. Glavnim vrstilcem pa dodajamo le priveske iz tablic, ki vsebujejo različne skupine pojmov, npr. kraje. Združevanje glavnih vrstilcev ni mogoče.
Dewejeva decimalna klasifikacija je zelo obsežna in podrobna. Vplivala je na več drugih klasifikacij (UDK, Ranganathanovo). Razen tabel premore tiskana izdaja tudi obsežno abecedno kazalo gesel.
OCLC na spletu ponuja pripomoček za klasificiranje z DDK, imenovan Classify .
=Vsebinska analiza=
Vsebinska analiza je obširno teoretično, raziskovalno in praktično področje, s katerim se na tem mestu ne bomo podrobno ukvarjali. Za naš namen bo dovolj, da se naučimo analize za potrebe klasifikacije z UDK. Da bi lahko klasifikacijo sploh uporabili, moramo najprej analizirati dokument. Poznati moramo njegovo vsebino in obliko.
Najprej moramo ugotoviti, kaj je vsebina informacije, dokumenta ali predmeta. Ugotoviti moramo, o čem govori. To lahko naredimo v nekaj korakih:
Ugotovimo, za katero glavno disciplino gre.
* Izbreremo primerni glavni razred.
* Izločimo posamezne pojme, ki jih poleg glavne discipline ali v zvezi z njo dokument obravnava. Pri tem si pomagamo s parametri standardnega vrstnega reda (podrobnosti pozneje).
* Izrazimo pod točko 3 najdene pojme z vrstilci in priveski v standardnem (ali lokalnem) vrstnem redu.
Nato moramo ugotoviti, v kakšni obliki je informacija, dokument ali predmet. Oblika je lahko:
* Način predstavitve informacij: bibliografije, enciklopedije, učbeniki, disertacije, pisma itd. Za opis oblik uporabljamo privesne vrstilce za obliko in prikaz dokumentov v tabeli Id (podrobneje pozneje).
* Nosilec informacij: natisnjeno gradivo, zvočni posnetki, filmi, računalniške datoteke itd. Tudi za nekatere od teh oblik lahko uporabimo privesne vrstilce za obliko in prikaz dokumentov v tabeli Id. Za druge pa moramo uporabiti fasetno lastnost klasifikacije in sestaviti oznako iz različnih glavnih vrstilcev.
Ko smo ugotovili vsebino in obliko dokumenta, lahko nadaljujemo s presojanjem o tem, ali bomo upoštevali standardni ali lokalni vrstni red. Če je v naši knjižnici navada, da so vse revije postavljene skupaj v časopisni čitalnici in to glede na jezik, bomo vrstilec oblikovali tako, da bomo obliko postavili na prvo mesto, sledila pa mu bosta jezik, nato disciplina. Če pa skupaj tematsko razvrščamo tako knjige kot revije, bo postavitveni vrstilec najprej izražal disciplino, nato obliko in nazadnje jezik. Seveda moramo take lokalne odločitve dokumentirati.
Če upoštevamo standardni vrstni red Univerzalne decimalne klasifikacije, bomo najprej ugotovili ustrezni glavni vrstilec in nato presojali, ali moramo dodati še kak drug glavni vrstilec. To prirejanje opravimo po posebnih pravilih, ki so predstavljena kasneje. Glavnemu vrstilcu pa lahko dodamo tudi privesne vrstilce.
= Univerzalna decimalna klasifikacija=
Nastanek in razvoj Univerzalne decimalne klasifikacije
Proti koncu 19. st. sta Belgijca, Paul Otlet in , prišla na misel, da bi izdelala celovito bibliografijo vsega, kar je bilo natisnjeno od Gutenbergovega izuma tiska dalje (McIlwaine in Buxton, 1995 ; McIlwaine, 2000 ; Šauperl, 2023 . To bibliografijo sta imenovala ''Répertoire bibliographique universel''. Njun namen je bil podoben sodobnemu programu Univerzalne bibliografske kontrole, ki ga vodi IFLA. Otlet in La Fontaine sta začela z izdelovanjem listkovnega kataloga za to svetovno bibliografijo in ugotovila, da bi bilo koristno, če bi bibliografijo organizirala po temah, sistematsko. Zaradi tega sta začela iskati primeren klasifikacijski sistem in se odločila, da bosta priredila [ [W:Deweyeva decimalna klasifikacija|Deweyevo Decimalno klasifikacijo] ], to jima je Melvil Dewey tudi dovolil. Leta 1895 je imela peta izdaja Deweyeve klasifikacije le nekaj tisoč gesel. Toda način označevanja z arabskimi številkami je nudil večje možnosti za uporabo v različnih delih sveta kot drugi takrat znani klasifikacijski sistemi. Otlet in LaFontaine sta razširila in prilagodila Deweyevo klasifikacijo za potrebe svetovne bibliografije. Prva popolna izdaja UDK je izšla med letoma 1905 in 1907 kot ''Manuel du Répertoire bibliographique universel''. Imel je sistematski del z okrog 33.000 gesli in abecedno kazalo s približno 38.000 gesli.
V letih 1927-1933 je izšla druga izdaja klasifikacije, tokrat že pod imenom ''Classification décimale universelle''. Druga izdaja je bila že dvakrat obsežnejša od prve. Z vsemi dodatki in popravki je služila kot osnova za vse naslednje izdaje in prevode.
Otletov in LaFontaineov ''Institut International de Bibliographie'' so po njegovem sedežu večkrat imenovali kar Bruseljski inštitut. V 20. letih je zašel v hude težave. Leta 1931 so ga preselili v Haag. Leta 1937 je bil preimenovan v ''Fédération Internationale de Documentation'' (FID). Pravice za izdajanje UDK različnim nacionalnim ustanovam in založbam danes dodeljuje krovna organizacija, ki se od 1991 imenuje . Ta združuje vse ustanove in knjižnice po svetu, ki jih razvoj UDK zanima in so ga pripravljene tudi finančno podpreti.
Zgodovinsko so bili uradni jeziki UDK francoščina, nemščina in angleščina. Uredniki so menili in še vedno zastopajo stališče, da mora biti mednarodna klasifikacija večjezična. Zato UDK še danes izhaja v vsaj treh jezikih, z obvezno prisotnostjo angleščine.
Izdaje UDK so izšle v različnem obsegu. V katerem koli jeziku ima UDK lahko skrajšano (abridged), srednjo (medium) in/ali popolno izdajo (full). Srednja in skrajšana izdaja sta najpogostejši. Popolna izdaja je bila izdana poleg izvirne francoščine še v drugih jezikih, med njimi v angleškem, ruskem in nemškem jeziku. Te izdaje so izšle v različnih letih. Krajše izdaje zadoščajo za uporabo v manjših knjižnicah. Ker so preglednejše od daljših izdaj, jih je lažje uporabljati, hkrati pa nam pomagajo razumeti tudi strukturo daljših izdaj. Daljše izdaje vključujejo več gesel, so torej popolnejše, vendar to obenem pomeni, da so manj pregledne in jih novinci težje uporabljajo.
V osemdesetih letih 20. st. in začetku devetdesetih je prišlo do velikih sprememb v UDK. Komisija za revizijo (Task Force for UDC System Development), ki jo je imenoval Svet UDK (UDC Management Board), je poročala o rezultatu svojega dela spomladi l. 1990. Tako je nastala izhodiščna podatkovna zbirka Master Reference File. To je seznam s približno 60.000 vrstilci in pomeni uradno verzijo klasifikacije. Kolektivni lastnik te zbirke je UDC Consortium.
je serijska publikacija, v kateri UDC Consortium tekoče objavlja spremembe in novosti v UDK. V Sloveniji nekatere knjižnice hranijo le posamezne številke te publikacije.
UDK v Sloveniji
UDK je v slovenščini prvič izšla kot del Navodil za poslovanje strokovnih knjižnic leta 1962. Navodila sta pripravila Vlado Novak in Mara Šlajpah, tablice pa so priredile Justina Podpac, Zora Koprivnik in Slavica Ludvik. Vsi so bili sodelavci Centralne tehniške knjižnice.
Tudi prvi slovenski prevod skrajšane izdaje je pripravila in objavila Centralna tehniška knjižnica v Ljubljani leta 1967 in je obsegal zvezek s tabelami in zvezek z abecednim kazalom iz leta 1971. Druga izdaja iz leta 1982 je obsegala le zvezek s tabelami . Zadnja natisnjena izdaja je bila objavljena l. 1991 , z registrom l. 1994 in z dopolnili leta 1995 . (Tiskana izdaja UDK iz l. 1991, z registrom iz l. 1994 in z dopolnili iz l. 1995 je bila osnova za prvo izdajo učbenika ''Klasifikacija knjižničnega gradiva'' iz let 2000 in 2003.)
Od leta 2007 uporabljamo elektronske izdajo. Januarja 2007 je Narodna in univerzitetna knjižnica v Ljubljani (NUK) izdala prvo elektronsko izdajo tabel UDK, imenovano UDCMRF 2001. Nadomestila je zadnjo slovensko tiskano izdajo, 3. spremenjeno in dopolnjeno izdajo, iz leta 1991. V tiskani izdaji UDK iz leta 1991 je bilo okoli 11.000 glavnih vrstilcev in približno 1.500 splošnih privesnih vrstilcev. V izdaji UDCMRF 2001, ki je prinašala vse spremembe in dopolnitve do leta 2000, pa je bilo 54.891 glavnih in 10.831 splošnih privesnih vrstilcev. Druga slovenska elektronska izdaja je vsebovala dopolnitve od leta 2001 do 2006. Tretja izdaja je bila v uporabi od leta 2014 do 2020 in je vsebovala spremembe in dopolnitve do leta 2011. Obsegala je 55.598 glavnih vrstilcev in 15.028 splošnih privesnih vrstilcev. Od 29. februarja 2020 je na voljo Četrta elektronska izdaja z 72.000 vrstilci (UDCMRF12 ).
Pregled slovenskih izdaj UDK
Leto izida, Izdaja, Spremembe, Obseg
1962, Navodila za poslovanje strokovnih knjižnic, Okrog 600 vrstilcev
1967, Slovenska skrajšana izdaja
1982, 2. spremenjena in dopolnjena izdaja
1991, 3. spremenjena in dopolnjena izdaja, Spremembe in novi vrstilci iz obdobja 1982-1991, Okrog 11.000 glavnih vrstilcev in 1.500 splošnih privesnih vrstilcev
Januar 2007, Prva elektronska izdaja (UDCMRF 2001), 54.891 glavnih vrstilcev in 10.831 splošnih privesnih vrstilcev
2008, Druga elektronska izdaja (UDCMRF 2006), Spremembe in dopolnitve 2001-2006, 54.677 glavnih vrstilcev in 12.928 splošnih privesnih vrstilcev
2011, Tretja elektronska izdaja (UDCMRF 2011), Spremembe in dopolnitve od 2007 do 2011, 55.598 glavnih vrstilcev in 15.028 splošnih privesnih vrstilcev
Marec 2020, Četrta elektronska izdaja (UDCMRF12), Spremembe in dopolnitve od 2011 do 2012, Vsebuje 72.000 vrstilcev UDK. Vključuje več kot 6.000 novih vrstilcev, več kot 2.000 novih skupin, 3.000 sprememb, dopolnitev in več kot 700 izbrisanih vrstilcev. Opazne so spremembe pri splošnih privesnih vrstilcih za jezik (romanski jeziki, afriški jeziki), splošnih privesnih vrstilcih za kraj (Srednja Amerika, antarktična ozemlja, skandinavske države, Rusija), 51 Matematika (algebra), 58 Botanika (alge, glive), 59 Zoologija (nevretenčarji), 61 Medicina (seksologija), 622 Hidroinženirstvo (UDCMRF12).
2 Lastnosti UDK
Univerzalnost
UDK pogosto označujejo kot splošen knjižnični klasifikacijski sistem. Za takega pa veljajo tudi zgoraj omenjene , in . Prilagodljivost klasifikacije omogoča združevanje vsega gradiva o določeni temi. Če lahko specialisti po eni strani umestijo svojo ožjo stroko v širši kontekst klasifikacije, lahko po drugi pridejo do potrebnih informacij za svoje ozko tematsko področje ali pa tudi do nekaterih mejnih disciplin.
Klasifikacija je primerna za razne namene:
* za urejanje zbirk in seznamov,
* za urejanje informacij, dokumentov in predmetov,
* za podrobno in natančno ali pa za grobo urejanje,
* za urejanje velikih ali majhnih zbirk in seznamov,
* za iskanje in priklic informacij, dokumentov in predmetov v tako urejenih zbirkah in seznamih.
Značilnost univerzalnosti pa lahko razumemo še na dva načina. Pomeni lahko, da klasifikacija zajema vse znanje in je torej primerna za organizacijo zbirk, ki zajemajo vse znanje. Pomeni pa lahko tudi mednarodno uporabnost (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
# Univerzalnost v prvem smislu, da klasifikacija zajema vse človeško znanje, bi morala biti očitna tudi v enakomerni obsežnosti vseh oddelkov. Vendar pa temu ni tako. Nekateri oddelki, zlasti jezikoslovje in književnost (oddelek 8) ter zgodovina (9), so manj obsežni kot npr. naravoslovje (5) ali uporabne vede (6). Neuravnoteženost ali neenakomernost je zgolj navidezna. Narava jezikoslovja je namreč taka, da omogoča označevanje pojmov s kombinacijami relativno majhnega števila osnovnih oznak. Omogoča torej fasetno strukturo. To se pri naravoslovju ne dogaja pogosto. Pojmi so tam med seboj bolj neodvisni in jih je potrebno razločevati in posebej označevati.
# Univerzalnosti UDK lahko pripišemo še drug pomen, in sicer da jo lahko uporabljajo kjer koli po svetu. Ponaša se z dolgoletnim mednarodnim sodelovanjem pri razvoju in vzdrževanju sistema ne samo s prevodi, temveč tudi z vključevanjem pojmov, ki so pomembni za določeno kulturo. Njeno mednarodno uporabnost potrjuje uporaba UDK v številnih deželah, zlasti tam, kjer angleščina ni uradni jezik. Uporaba arabskih števk za označevanje pojmov nudi velike možnosti za sodelovanje v svetovnem merilu, predvsem v Evropi. To pa je tudi razlog, zaradi katerega je UDK prvotno nastala. Posamezni pojmi oziroma oznaka pojma naj bi se namreč v vseh izdajah ujemali, kar omogoča avtomatsko prevajanje iz enega jezika v drugega.
Razdelitev na discipline
UDK je osnovana na delitvi znanja na discipline. Disciplina je osnovno raziskovalno področje, tako na primer filozofija, naravoslovje, družboslovje, zgodovina in verstvo. Discipline lahko naprej delimo v poddiscipline, ki sodijo v posamezno disciplino. Naravoslovje se npr. deli na matematiko, astronomijo, fiziko, kemijo, geologijo, paleontologijo in biologijo. Za bibliografsko ali knjižnično klasifikacijo je koristno in uporabno, če je razdeljena na posamezna področja znanja (angl. ''discipline''), za katera so značilni različni raziskovalni predmeti, raziskovalne metode, specializirano izobraževanje strokovnjakov, obstoj strokovnih društev, oddelkov na univerzah, specializiranih informacijskih služb in podobnega. Organiziranje znanja glede na izobraževanje za določeno stroko je precej pogosto in lahko razumljivo.
UDK se deli v razrede. Razred je skupina članov, ki imajo nekaj skupnega. Razred je lahko enostaven ali sestavljen. Enostavni razred je neposredni podrazred, npr. v razredu Botanika so posamezne rastline enostavni podrazred. Sestavljeni razred oblikuje presek dveh ali več različnih pojmov (angl. ''concepts'') - ali faset - znotraj enega razreda, npr. rastlinska fiziologija, rastlinska patologija, rastlinska ekologija. Ti pojmi združujejo dva osnovna pojma. Rastlinska fiziologija združuje fiziologijo in botaniko.
Najosnovnejši razred imenujemo oddelek. UDK jih ima devet. Označeni so z eno števko, npr.: 3 Družbene vede.
Taka prva delitev je lahko praktična, lahko pa tudi zavaja, ker ne navaja najširših disciplin. Nekateri oddelki namreč vključujejo pomembne samostojne discipline. Tako oddelek 3 vključuje sociologijo, pravo in še nekaj drugih ved. Takim oddelkom včasih pravimo obširni oddelki (angl. ''complex classes'') (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Klasifikacija po vidiku
Pri UDK klasificiramo po vidiku (angl. ''aspect''), tako kot pri vseh drugih sodobnih splošnih knjižničnih klasifikacijah. To pomeni, da so pojavi podrejeni vidiku, s katerega so obravnavani. Če se pojav ponavlja v različnih razredih, moramo paziti s katerega vidika je obravnavan. Jajce bi lahko nastopalo, npr., v ornitologiji, kulinariki, etnologiji in živinoreji. Če bi ga uporabljali za kuho in bi šlo za kuharsko knjigo, bi bilo obravnavano v razredu gospodinjstva, 64. Če bi dokument govoril o jajcih močvirskih ptic, bi sodil v razred zoologije, 59. Če bi govoril o pirhih, bi ga uvrstili v etnologijo, k velikonočnim šegam in navadam, 398.332.12. Če pa bi dokument obravnaval proizvodnjo jajc na kokošjih farmah, bi sodil v razred živinoreje, 63.
UDK je tudi hierarhična klasifikacija. To pomeni, da je mogoče vsak razred dodatno deliti po njegovih logičnih sestavnih delih. Za to se zapovrstjo, ne hkrati, uporabljata dve načeli: generično načelo (angl. ''generic principle'') in načelo sestavnega razmerja (angl. ''whole/part principle'').
UDK je tudi sintetična klasifikacija. To pomeni, da lahko iz numeričnih oznak vseh razredov in podrazredov sestavimo nove kombinacije, ki označujejo nove pojme. Na ta način ni vedno potrebna revizija sistema za primere, ko uredniki niso predvideli določenega novega pojma. Pri sintezi ali sestavljanju numeričnih oznak uporabljamo tudi točno določene simbole. Zaradi te lastnosti pravimo, da ima UDK tudi lastnosti fasetne klasifikacije in da zato ni primer čiste hierarhične klasifikacije (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Klasifikacijska oznaka
Vrstilec je klasifikacijska oznaka, kar pomeni, da je nek pojem v UDK označen z določenimi črkami, števkami in v določenih primerih z drugimi dovoljenimi znaki. Označuje pomen, torej vsebino razreda in njegov položaj v hierarhiji sistema. Najširši pojmi so označeni z eno samo arabsko številko. Podrejeni pojmi pa so lahko označeni s krajšim ali daljšim nizom arabskih številk ali nizom arabskih številk in dovoljenih znakov.
Uporaba vrstilcev oziroma označevanje v UDK temelji na decimalni, desetinski razdelitvi. Vrstilci se širijo kot decimalna števila, pri čemer dolžina vrstilca praviloma nudi mero tega, kako globoko v klasifikacijskem sistemu določen pojem leži. Tako lahko praviloma že iz dolžine vrstilca razberemo, da je neki pojem podrejen drugemu, ker ima podrejeni pojem daljšo številko od nadrejenega. Hkrati pa je celotni vrstilec nadrejenega pojma vsebovan v vrstilcu podrejenega, zato lahko ugotovimo kateremu pojmu je pojem podrejen (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ; Osnove knjižničarstva (1984) ; Univerzalna, 2006 ). V našem spodnjem primeru Anatomije je videti, da so vsi vrstilci organskih skupin podrejeni razredu 611, saj se njihovi vrstilci začenjajo s 611, vrstilcem za anatomijo. Ker so vrstilci vseh organskih skupin daljši za eno samo številko, so razredi med seboj enakovredni ali prirejeni (UDCMRF 2011; UDCMRF12).
V vrstilcu vsako številko gledamo kot nekakšen decimalni del nadrejene celote. Tako se za vrstilcem 5 najprej zvrstijo vsi vrstilci od 50 in 51 do 58 in 59, šele potem 6. Ravno tako se za vrstilcem 591 najprej zvrstijo vsi vrstilci od 591.1 do 591.9, šele nato 592. Decimalna pika je sestavni del vrstilca. Zaradi lažjega razumevanja vrstilca jo postavljamo za vsako tretjo številko (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ; Osnove knjižničarstva (1984) ; Univerzalna, 2006 ).
Branje vrstilca UDK
Vrstilca ne beremo kot decimalno število, temveč preberemo vsak znak posebej (Navodila za poslovanje strokovnih knjižnic, 1962; Osnove knjižničarstva (1987); Šauperl (2000). ; Šauperl (2023) in Univerzalna, 2006 ter tudi tuji viri, npr. Univerzalna decimalna klasifikacija: hrvatsko džepno izdanje, 2003 ). Vrstilec za zobe 611.314 pravilno preberemo tako: "šest ena ena - tri ena štiri", ne pa "šeststo enajst celih tristo štirinajst" ali "šeststo enajst pika tristo štirinajst". Pike za vsakim tretjim znakom ne beremo, temveč naredimo kratek predah.
Vrstilci
Vrstilce uporabljamo za izražanje izbranih pojmov. Označevanje ima dve nalogi:
* ureja vrstni red med pojmi ter
* odraža hierarhično raven pojmov; dodatek ene številke praviloma pomeni podrobnejšo delitev
(McIlwaine in Buxton (1995) ; McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ; Osnove knjižničarstva (1984) ; Univerzalna, 2006 ; UDCMRF12 ).
Le v zelo redkih primerih hierarhična raven ni jasno izražena.
Vrstilci so lahko enostavni, kadar vsebujejo številčno oznako enega pojma, in sestavljeni, kadar s številčno oznako dveh ali več pojmov izrazimo sestavljeni pojem (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Opisi razredov
Opis razreda pojem definira in mu določi položaj v hierarhiji klasifikacije tako, da ga opiše v naravnem jeziku. Prvi in pogosto edini del opisa je pojem, ki nek pojav ali predmet označuje. Opis razreda 02 je naslednji: Bibliotekarstvo. Opis razreda 330.322.16 je: Investiranje z zasebno in javno udeležbo
(UDCMRF12 ).
Opis je lahko beseda ali fraza. Lahko ji sledijo druge besede ali fraze, ki pojem označujejo ali so njegova soznačnica. Tako opis razreda kot dodani pojmi nam omogočajo iskanje z besedami.
V UDK so bili vključeni mnogi zelo tehnični in strokovni izrazi, ki so lahko marsikomu tuji. Težave nastanejo zlasti tedaj, ko se enak izraz z različnim pomenom pojavi na različnih mestih v klasifikacijskem sistemu. Tovrstno težavo deloma premaguje dodelitev različnih vrstilcev, saj se pojmi pojavljajo v različnih razredih. Okolje ali kontekst nekega razreda navaja k pravilnemu razumevanju pojma.
Razredi so opisani tudi z naštevanjem njihovih podrazredov. Vsak razred se v klasifikacijskem sistemu pojavi le enkrat (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Uporaba klasifikacije v različnih okoljih
Preden začnemo uporabljati klasifikacijo, moramo razmisliti o tem, za kaj jo bomo uporabljali. Klasifikacija omogoča podrobno delitev in označevanje. Dodatna prednost je možnost kombiniranja vrstilcev za izražanje kompleksnih pojmov. Tako prilagodljivo klasifikacijo lahko uporabimo v različne namene. Važno pa je, da jo uporabimo skladno z nameni naše zbirke ali seznama.
V knjižnicah uporabljamo UDK običajno za dva povsem različna namena, za signaturo in za vsebinski opis dokumentov.
1. Ko vrstilce UDK uporabljamo za signaturo, izberemo en sam vrstilec, ta pa sme biti poljubno kratek. Navadno ga imenujemo postavitveni UDK ali postavitveni vrstilec.
2. Ko vrstilec uporabljamo za vsebinski opis dokumentov, lahko izberemo enega ali več vrstilcev, pač glede na vsebino dokumenta. Oblikujemo lahko popolne vrstilce, da ohranimo njihovo izraznost v celoti. Lahko pa oblikujemo tudi skrajšane vrstilce, tako da izrazimo le glavni pojem, če zbirka in potrebe uporabnikov to narekujejo.
Naj bo naša odločitev o uporabi UDK taka ali drugačna, moramo vse odločitve ustrezno dokumentirati. Knjižnične zbirke so navadno dolgotrajne, zato moramo zagotoviti, da bodo vse naslednje generacije knjižničarjev, ki jih bodo vzdrževale, razumele odločitve svojih predhodnikov (Šauperl, A. (2000). ).
Prilagodljivost UDK
Prilagodljivost klasifikacije je ena od največjih prednosti UDK. Omogoča spreminjanje vrstnega reda v vrstilcu (citation order), veliko podrobnost in tudi opisovanje več pojmov ali vidikov vsebine dokumenta. Vse lahko prilagodimo lokalnim potrebam. Dve lastnosti, ki to prilagodljivost omogočata, pa sta:
* analitično-sintetično načelo (analytico-synthetic principle) in
* fasetno načelo (facet principle) (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Analitično-sintetična klasifikacija
UDK je analitično-sintetična klasifikacija, ker omogoča bodisi analizo bodisi sintezo pojmov. Omogoča razgradnjo sestavljenih pojmov na najosnovnejše sestavine in tudi obratno, sestavljanje kompleksnih pojmov iz najosnovnejših. To pa ne pomeni, da so v klasifikaciji našteti samo osnovni pojmi, iz katerih gradimo sestavljene pojme. Našteti so tudi mnogi sestavljeni pojmi. Pa tudi iz teh sestavljenih pojmov lahko sestavimo nove, še bolj kompleksne pojme. Pri tem nas ne sme zavesti podobnost s fasetnim načelom. Niso vse analitično-sintetične klasifikacije tudi fasetne, pač pa so vse fasetne klasifikacije tudi analitično-sintetične. UDK vsebuje veliko sestavljenih pojmov, zato ni prava fasetna klasifikacija. Ker pa omogoča združevanje in kombiniranje katerega koli vrstilca z drugimi, jo lahko uvrstimo med analitično-sintetične klasifikacije.
Fasetna klasifikacija
Prava fasetna klasifikacija, kakršna je Ranganathanova, našteva v svojih tabelah samo enostavne pojme, iz katerih sestavljamo oznake za sestavljene pojme. To pomeni, da mnogi pojmi v tabelah niso našteti. Njihovo edinstveno oznako pa dobimo z doslednim upoštevanjem pravil za sestavljanje oznak kompleksnih pojmov. Zaradi tega je uporaba fasetnih klasifikacij precej zapletena in zahtevna (Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ). UDK našteva mnoge sestavljene pojme, zato ni prava fasetna klasifikacija. Kljub temu pa ima nekatere značilnosti fasetne klasifikacije. Nekateri razredi so izrazito fasetni, npr. verstva in teologija (2) ter književnosti (82). V Tabeli 6 vidimo skupino posebnih privesnih vrstilcev. Verstva so izražena z glavnimi vrstilci, npr. 26 za judovstvo, 27 za krščanstvo in 28 za islam. Vsako od teh verstev ima lahko gradivo v vsaki od tem, označenih v Tabeli 6, z naštetimi posebnimi privesnimi vrstilci. Pod 26-14 najdemo judovsko razumevanje boga, pod 27-14 krščansko razumevanje boga in pod 28-14 Alaha oziroma islamsko razumevanje boga. Pod 26-23 najdemo judovske svete tekste, pod 27-23 Biblijo in pod 28-23 Koran (UDCMRF12 ).
Tab. 6: Primer fasetnega oblikovanja skupin v razredu verstev in teologije 2 (UDCMRF12)
Vrstilec, Opis
2-1, Teorija in filozofija vere. Narava vere
2-14, Bog. Poosebljeni bog/-ovi za razliko od imanentnih duhov
2-2, Razvidi vere
2-23, Svete knjige. Biblija. Verska besedila
2-3, Osebe v religiji
2-4, Versko delovanje in običaji
2-5, Obredno vedenje. Češčenje na splošno. Kulti. Obredi in slovesnosti
2-6, Procesi v religiji
2-7, Verska organizacija in uprava
2-8, Vrste, tipi verstev
2-9, Zgodovina vere, verstev in cerkve
Kombinacija analitično-sintetičnih in fasetnih lastnosti klasifikacije omogoča izražanje kompleksnih pojmov, ki niso našteti v klasifikaciji, in hkrati enostavno uporabo ter preglednost seznama.
Predhodno in naknadno koordinirana klasifikacija
UDK omogoča tako predhodno kot tudi naknadno koordinacijo vrstilcev. Glavne vrstilce lahko sestavimo v niz in s tem izrazimo nek sestavljen pojem. To naredimo s posebnimi simboli, ki jih bomo spoznali kasneje. Sestavljeni pojem pa lahko opišemo tudi tako, da navedemo enostavne vrstilce, ne da bi jih sestavili v en sam niz. Pri predhodni koordinaciji je kombinacija vrstilcev za vsebinski opis dokumentov v celoti pripravljena ob vnosu v zbirko ali seznam. Iskanje je mogoče po teh kombinacijah in včasih njihovih delih (če računalniški iskalni sistem omogoča iskanje po posameznih delih). Naknadna koordinacija v nasprotju s predhodno koordinacijo pomeni, da ob vnosu pripravimo opis iz enostavnih pojmov, ki jih kombiniramo v sestavljene šele ob iskanju. Opis vsebine dokumenta bi v takem primeru torej vseboval skupino nepovezanih enostavnih vrstilcev. Ob iskanju z iskalnim izrazom, ki bi vseboval dva ali več enostavnih vrstilcev, pa bi našli vse zapise, ki bi te vrstilce vsebovali (Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Primer predhodne koordinacije bi bil vrstilec za drugo svetovno vojno 94(100)"1939/1945".
Primer naknadne koordinacije bi bili vrstilci 005.551:004 ter 001.103.2 za označitev organizacije infomacij, kar je vsebina učbenika ''The organization of information'' Arlene G. Taylor.
3 Glavna tabela
Edini vir vrstilcev so tabele v spletni izdaji. Celotna spletna izdaja ni prosto dostopna, temveč je uporaba dovoljena licenciranim uporabnikom, ki plačajo uporabnino. Na spletu je prosto dostopen le povzetek (UDC Summary ) z okrog 2600 vrstilci, ki ga vzdržuje UDC Konzorcij. UDCMRF vsebuje dve tabeli, glavno in pomožno. Glavna tabela je sistematični seznam glavnih vrstilcev in posebnih privesnih vrstilcev z opisi in drugimi navodili. Pomožna tabela vsebuje splošne privesne vrstilce z navodili. Iščemo in pregledujemo z iskalnikom po začetnem ali poljubnem nizu znakov oziroma po natančno določenem nizu znakov, po vrstilcih ali besedilu.
Potem, ko smo z vsebinsko analizo ugotovili temo našega dokumenta, jo opišemo z nekim pojmom. Ta pojem lahko poiščemo v iskalniku glavne tabele, kar nas bo pripeljalo do enega ali več glavnih vrstilcev. V vsakem primeru moramo preveriti, ali je pojem obravnavan z enakega vidika kot v dokumentu, ki ga klasificiramo. To naredimo s pregledom nadrejenih skupin.
Primer: Želimo klasificirati ljudsko pravljico. Zato v glavni tabeli v okence za iskanje po besedilu vpišemo izraz ljudska pravljica in izberemo iskanje po poljubnem nizu znakov. Tudi z množinsko obliko, ljudske pravljice, ničesar ne najdemo. Prav tako neuspešno iščemo samo z izrazom pravljica. Ko poskusimo z množinsko obliko pravljice, najdemo dve možnosti (UDCMRF12 ):
* 398.21 Pripovedi. Pravljice. Šale v skupini 39 Kulturna antropologija. Etnografija. Šege. Navade. Tradicija. Način življenja ter
*82-343 Miti. Legende. Pravljice (pripovedke) v skupini 82 za književnost.
Pravi vrstilec bi torej bil 398.21 za ljudske pravljice. Umetne pravljice sodijo v skupino književnosti.
3.1 Vrstilci v glavni tabeli
V glavni tabeli so glavni vrstilci, s katerimi označujemo osrednjo tematiko katalogiziranega bibliografskega vira. Bibliografski vir lahko obravnava eno ali več tematik. Vsebino lahko izrazimo z enim ali več glavnimi vrstilci. Ti vrstilci pa so lahko enostavni ali sestavljeni. Da bi se pri vsebini zavedali tematskih področij, ki jih pokriva Univerzalna decimalna klasifikacija, moramo klasifikacijo dobro poznati.
Osnovna struktura glavnih vrstilcev je zajeta v devet osnovnih skupin, ki jih poimenujemo oddelki ali razredi (UDCMRF12 ):
Oddelek 4 je prost. V najzgodnejših izdajah je vseboval jezikoslovje. Ni izključeno, da se razredi v prihodnosti ne bodo spremenili, če bodo tako narekovale potrebe. V preteklosti je že bilo nekaj zelo obsežnih sprememb. Leta 1994 sta se skupini za geografijo in zgodovino preoblikovali v izrazito fasetno strukturo (Major changes, 2004 ). Zgodovina Slovenije je pred spremembo zapisana z vrstilcem 949.712. Vrstilec je bil sestavljen iz prve števke 9 za geografijo, biografijo in zgodovino, z vključitvijo splošnega privesnega vrstilca za Slovenijo do leta 1991 (497.12). Pri vključitvi je bil opuščen oklepaj kot značilni znak za splošni privesni vrstilec za kraj. Po spremembi je bil za splošno zgodovino določen glavni vrstilec 94, h kateremu priključimo nespremenjen splošni privesni vrstilec za kraj, da izrazimo zgodovino posameznih držav in narodov. Novi vrstilec za zgodovino Slovenije do leta 1991 je torej 94(487.12). Te spremembe so se v slovenskih knjižnicah uveljavile od leta 1995 dalje po objavi članka Tatjane Kovač in Darka Vrhovška v reviji Knjižnica (Kovač in Vrhovšek, 1995 <ref).
V glavni tabeli so navedeni tudi posebni privesni vrstilci. Vedno so našteti v skupini, kjer je njihova uporaba dovoljena. Ob njihovem seznamu je navpična črta (<McIlwaine, 2000 ; Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ; Šauperl (2023) ).
Če so navedeni v podrazredu 003 Sistemi pisanja in pisave, jih smemo uporabiti le z glavnimi vrstilci, ki se začenjajo z 003. Če so navedeni v podrazredu 82-1 za poezijo, pesmi in verzifikacijo, jih smemo uporabljati le z vrstilci, ki se začenjajo z 82 (UDCMRF12 ; UDC Summary ).
Primer sestavljanja glavnega in posebnega privesnega vrstilca:
* posebni privesni vrstilec 003.055 pomeni sredstva za tiskanje,
* glavni vrstilec 003.32 pa pomeni pojmovne in logografske pisave, kamor sodijo tudi klinopisi in hieroglifi
* tiskanje klinopisa bi tako izrazili z vrstilcem 003.323.055.
Piko, ki uvaja posebni privesni vrstilec preberemo. Celotni vrstilec bi torej prebrali nič nič tri pika tri dva tri pika nič pet pet.
Posebni privesni vrstilci v drugih razredih imajo lahko za znak tudi črtico (-) ali apostrof (').
Še nekaj primerov iz skupine 82-1:
* 821.163.6-1 pomeni slovensko poezijo, npr. Prešernove ''Poezije'',
* 821.131.1-13 pomeni epsko pesnitev v italijanski književnosti, npr. Dantejevo ''Božansko komedijo'',
* 821.111(73)-1 pomeni ameriško poezijo, npr. ''Ni še mrak'' nobelovca Boba Dylana,
* 821.163.6-93-1, kjer 821.163.6 pomen slovensko književnost, 82-93 mladinsko književnost in 82-1 poezijo. Skupaj to torej pomeni slovensko poezijo za otroke in mladino, kamor med drugimi sodijo ''Mehurčki'' Otona Župančiča.
3.2 Znaki in navodila v glavni tabeli
1. Vzporednost
Na mnogih delih v tablicah se pojavi navodilo »se deli kot«, npr. 82-32 se deli kot 82-31 (UDCMRF12 ). To pomeni, da gre pri obravnavanem razredu za enako podrobnejšo razdelitev kot pri drugem navedenem razredu. Primer sledi:
82-32 Kratka proza. Novele 82-32 se deli kot 82-31
Vrstilec 82-31 je prvi v seznamu posebnih privesnih vrstilcev za literarne vrste in zvrsti, med njimi npr.
82-311.1 Psihološki romani. Prvoosebni romani
82-311.2 Romani nravi. Romani iz resničnega življenja
82-311.3 Pustolovski romani. Akcijski romani
Vrstilec za pustolovsko novelo sestavimo tako, da vrstilec začnemo z vrstilcem za novele, 82-32.
Nadaljujemo pa s tistim, kar v vrstilcu za pustolovski roman sledi začetnemu nizu znakov, 82-31.
Iz 82-32 in 82-311.3 nastane 82-321.3
2. Vodilke
Vodilka s simbolom → nas napoti na sorodni vrstilec na drugem mestu v klasifikaciji. Je enakovredna napotku "glej tudi" ali "see also" v tezavrih in seznamih predmetnih oznak.
Vrstilec za volitve je v glavnih tablicah naveden tako (UDCMRF12 ):
324 Volitve. Plebisciti. Referendumi. Volilne kampanje. Volilna korupcija, nepravilnosti. Izidi volitev
→ 342.8
To pomeni, da moramo pogledati, kaj obravnava sorodni vrstilec 342.8, kajti slednji bi utegnil biti primernejši za opis izbranega dokumenta. Sledenje hiperpovezavi pod 324.8 nas pripelje na:
342.8 Volilno pravo. Volitve. Volilni sistemi
Ta vrstilec pa ima vzvratno povezavo z vrstilcem 324 (UDCMRF12 ).
Po pregledu obeh vrstilcev moramo ugotoviti, ali naš dokument obravnava volitve s političnega stališča (razred 32 je namenjen politiki) ali s pravnega stališča (razred 34 obravnava pravo). Potem se lahko odločimo za dodelitev enega ali drugega vrstilca.
3. Sorodne discipline
Že obravnavanje vodilk nas je navedlo k razločevalnemu primerjanju sorodnih disciplin. Paziti moramo na pravilno razvrščanje dokumentov posebno takrat, ko so nekatere discipline že po naravi nekakšen presek med dvema samostojnima disciplinama. Tako lahko npr. mednarodni odnosi sodijo v razred 327 Mednarodni politični odnosi ali pa v razred 341 Mednarodno pravo. Opozorila o sorodnih disciplinah v tablicah niso vedno označena. Vendar so zaželena tudi v računalniških katalogih, ne le v tablicah, saj povečujejo možnosti za priklic iskanega gradiva.
UDK nudi možnost, da oba zgornja vrstilca sestavimo v enega s skupnim pomenom. Možnosti za sestavljanje vrstilcev bomo obravnavali kasneje. Zdaj naj opozorimo le na to, da se je treba v knjižnici načelno odločiti, ali bomo uporabljali predhodno ali naknadno koordinacijo. Če se odločimo za predhodno koordinacijo vrstilcev, to pomeni, da bomo sestavljali vrstilce v postopku klasifikacije, ter da mora iskalni sistem omogočati iskanje po sestavnih delih vrstilca. V kolikor se odločimo za naknadno koordinacijo, bomo ob vnosu kataložnega vpisa v računalniški katalog vnesli le osnovne vrstilce in jih ne bomo kombinirali v sestavljeni vrstilec. V takem primeru ni nujno, da računalniški iskalni sistem podpira razstavljanje sestavnih delov vrstilca kot v prejšnjem primeru.
4 Pomožne tabele
Pomožne tabele (auxiliary tables) imajo v spletni izdaji UDK enak iskalnik kot glavna tabela. »Razlage tabel« (posebna hiperpovezava desno zgoraj na zaslonu) pa vsebuje nekaj navodil za splošne privesne vrstilce (UDCMRF12). Pomožne tabele so videti kot seznam tabel:
4.1 Tabela 1a - Priredna razširitev. Zaporedna razširitev
Tu najdemo razlago razširitve tematike enega glavnega vrstilca z enim ali več drugimi glavnimi vrstilci. Kot je bilo povedano, je UDK analitično-sintetična klasifikacija, kar pomeni, da omogoča razstavljanje kompleksnih pojmov na enostavnejše in obratno, sestavljanje enostavnih pojmov v kompleksnejše. Sestavljamo lahko glavne vrstilce in privesne vrstilce. Sestavljamo pa lahko tudi različne glavne vrstilce med seboj ali pa različne privesne vrstilce med seboj (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Sestavljanje dveh ali več vrstilcev v nov pojem omogočata priredna in zaporedna razširitev. Tako razširitev smemo narediti le, če v tabelah ni primernega vrstilca, ki bi izražal isto tematiko (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Znak priredne razširitve je + (izgovori in) in poveže dva ali več vrstilcev, ki si v tabeli ne sledijo neposredno (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Če bi želeli povedati, da nek bibliografski vir govori o konvencionalnem golfu in o minigolfu, ne bi smeli zapisati 796.352.2+796.352.4, ker je v tabeli tudi njun nadrejeni vrstilec 796.352 za golf, ki obsega le prikazana dva podrejena vrstilca.
Če pa bi želeli povedati, da nek bibliografski vir govori o odbojki in košarki, bi upravičeno zapisali 796.325+796.323.2, saj ta dva vrstilca nista v skupnem nadrejenem razredu in si v tabeli ne sledita neposredno.
Tako lahko sestavljamo tudi splošne privesne vrstilce, pri čemer moramo paziti, da je znak za priredno razrešitev v okviru simbolov za posamezni vrstilec, kadar ima ta začetek in zaključek. Ruska federacija ima npr. vrstilec (470). Če pa bi želeli poudariti njen evropski in azijski del, bi to izrazili s kombinacijo (470+571). Nepravilno bi bilo zapisati (470)+(571). Časovno obdobje devetnajstega in enaindvajsetega stoletja bi zapisali "18+20" ne pa "18"+"20". V tem primeru ne bi bilo govora o dvajsetem stoletju (19).
Še nekaj primerov:
* 027.1+655.4 za delo, ki govori o zasebnih knjižnicah in nakupu knjig: 027.1 pomeni zasebne knjižnice, 655.4 pa založništvo in knjigotrštvo
* 634.8+663.2 za delo, ki opisuje vinogradništvo v povezavi s pridelovanjem vina: 634.8 pomeni vinogradništvo in 663.2 vino oziroma enologijo
* 791(47+57) za delo, ki piše o sovjetskem filmu in filmski umetnosti: 791 pomeni kinematografijo in filme, (47+57) pomeni nekdanjo ZSSR, Zvezo sovjetskih socialističnih republik
* 159.922.1-055.52-055.2+-055.62-055.2 za delo, ki razpravlja o odnosu med materjo in hčerjo: 159.922.1 pomeni psihologijo spolov, -055.52 starše, -055.62 otroke in -055.2 osebe ženskega spola
Znak zaporedne razširitve je / (izgovori do) in poveže dva ali več vrstilcev, ki si v tabeli sledijo zaporedno, torej drug za drugim (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Če bi npr. želeli izraziti, da bibliografski vir opisuje pripravo in postrežbo hrane, bi uporabili v tabeli že sestavljeni vrstilec 641/642, ki združuje 641 za hrano, kuhanje in jedi ter 642 za obede in namizni pribor.
Zaporedno razširitev smemo uporabljati tudi za razširitev privesnih vrstilcev (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Za obe Ameriki npr. uporabljamo (7/8), kjer (7) pomeni Severno in osrednjo ter (8) Južno Ameriko. Če bi govorili o obdobju od devetnajstega do enaindvajsetega stoletja, pa ne bi zapisali »18+19+20«, temveč »18/20«.
Še nekaj primerov:
* 017/019 za delo, ki piše o knjižničnih katalogih: 017 pomeni kataloge na splošno in stvarne kataloge, 018 pomeni imenske kataloge in 109 križne kataloge
* 636.09:636.7/.8(063) za zbornik simpozija o boleznih psov in mačk, kjer 636.7/.8 vključuje 636.7 pse in 636.8 mačke kot gojene živali. 636.09 pomeni veterinarstvo. (063) je pomenila publikacije kongresov in simpozijev, a je bila opuščena leta 2002. Kasneje bi uporabili (062.552) za zbirke tiskanih del .
* 94(100)«1914/1918« za prvo svetovno vojno, kjer 94 pomeni splošno zgodovino, (100) pomeni univerzalno glede na kraj, mednarodno. »1914/1918« pa vključuje leta 1914, 1915, 1916, 1917 ter 1918 .
4.2 Tabela 1b Enostaven odnos. Podrobna delitev. Stalno zaporedje
Simbol za enostaven odnos je : (izgovori dvopičje) (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
V nasprotju s priredno in zaporedno razširitvijo, ki tematiko razširita na dva ali več vrstilcev, enostaven odnos tematiko zoži tako, da ustvari nekakšen presek med obema vključenima tematikama. Če bi 02+004 pomenilo bibliotekarstvo in računalništvo, torej dve tematiki v enem bibliografskem viru, bi 02:004 pomenilo računalništvo v bibliotekarstvu.
Primer:
* 061.2:62 za društvo inženirjev, kjer 061.2 pomeni nevladne organizacije, društva ipd. ter 62 inženirstvo in tehnologijo nasploh
Stalno zaporedje s simbolom :: (izgovori dvojno dvopičje) uporabljamo za določanje ustaljenega zaporedja (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Medtem ko je v enostavnem odnosu vseeno, kateri od vrstilcev je pred in kateri za dvopičjem, je to zaporedje v primeru stalnega zaporedja z dvojnim dvopičjem točno določeno in nespremenljivo. Sicer pa velja enak postopek sestavljanja: vse vrstilce je dovoljeno spraviti v tak odnos, tako glavne, kot privesne. Za privesne velja edino še to, da morajo biti simboli enostavnega odnosa, stalnega zaporedja in podrobne delitve znotraj obeh simbolov privesnega vrstilca (če je ta simbol paren).
Podrobno delitev z znakom [ ] (izgovori oglati oklepaj) uporabljamo za podrobnejšo delitev v okviru obsežnejših vrstilcev UDK in za razjasnitev odnosa med vsebinami (McIlwaine, 2000 ;
Univerzalna, 2006 ; Šauperl, A. (2000). ;
Šauperl (2023) ;
UDCMRF12 ).
Oglati oklepaj tu deluje podobno kot oklepaj v matematičnih enačbah. V matematičnih enačbah najprej rešujemo operacije v oklepajih. Tako tudi v primeru podrobne delitve najprej kot en pojem razrešimo vrstilce v oglatem oklepaju in jih kot skupino postavimo v odnos z vrstilcem izven oklepaja. Primer iz slovenske izdaje UDCMRF 2011 in UDCMRF12 783:[274/278] pomeni protestantsko cerkveno glasbo. Sestavljen je iz 274/278 protestantske cerkve in 783 cerkvena glasba.
4.3 Splošni privesni vrstilci
Nekateri pojmi se v klasifikaciji večkrat ponavljajo. Za take je smiselno, da dosledno ohranijo svojo obliko in pomen. UDK je za take ponavljajoče pojme oblikovala fasetno strukturo privesnih vrstilcev. Splošni privesni vrstilci so našteti v pomožni tabeli. Ti določajo nekatere značilnosti, npr. kraj ali čas, s katerimi lahko omejimo kateri koli drug pojem. Pojmi, izraženi s splošnimi privesnimi vrstilci, so - tako kot glavni vrstilci - izraženi s številkami. Da bi jih razlikovali od glavnih vrstilcev, pa imajo splošni privesni vrstilci dodane posebne znake. Znaki so značilni za posamezne splošne privesne vrstilce (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, 2023). Predstavljeni so v Preglednici 7. Ti znaki se v različnih izdajah niso spreminjali. Predpisana pa je tudi njihova izgovarjava.
Preglednica 7: Splošni privesni vrstilci z značilnimi znaki (UDCMRF12)).
Tabela, Vrsta privesnih vrstilcev, Simbol
1c, Splošni privesni vrstilci za jezik, =...
1d, Splošni privesni vrstilci za obliko, (0...)
1e, Splošni privesni vrstilci za kraj, (1/9)
1f, Splošni privesni vrstilci za rase, etnične skupine in narodnosti, (=...)
1g, Splošni privesni vrstilci za čas, "..."
1k, Splošni privesni vrstilci s črtico. Lastnosti. Materiali. Osebe
Primer splošnega privesnega vrstilca s svojim znakom je vrstilec za slovensko bibliotekarstvo: 02(497.4) Splošni privesni vrstilci se "privesijo" glavnemu vrstilcu. V našem primeru 02 pomeni bibliotekarstvo, (497.4) pa Slovenijo po letu 1991. Oklepaj je znak, ki označuje splošni privesni vrstilec za kraj. Izgovarjava znaka je predpisana (UDCMRF12)). Vrstilec preberemo tako: nič dve oklepaj štiri devet sedem – štiri zaklepaj.
4.3.1 Splošni privesni vrstilci za jezik
Splošne privesne vrstilce za jezik najdemo v tabeli 1c. Označuje jih simbol = (enačaj) (McIlwaine, 2000 ; Šauperl, 2023; UDCMRF12 ).
Uporabljamo jih za izražanje jezika, v katerem je katalogizirani dokument napisan. V COBISS-u to pogosteje izražamo s kodo v polju ''101--jezik enote'' Formata COMARC/B (COMARC/B Format za bibliografske podatke, december 2020 ).
S splošnim privesnim vrstilcem za jezik lahko izrazimo tudi večjezičnost ali število nastopajočih jezikov, zlasti ko gre za slovarje. Opišemo lahko tudi, ali gre za izvirnik, priredbo ali prevod in podobno.
Če imamo opravka z dokumentom v italijanščini, glavnemu vrstilcu dodamo privesek =131.1. Tako bi bilo delo o politiki, napisano v italijanščini, označeno z vrstilcem 32=131.1. V nizu lahko naštejemo vse jezike, ki v dokumentu nastopajo, kot npr. angleško-nemško-ruski: =111=112.2=161.1. Brez naštevanja jezikov izrazimo večjezičnost z oznako =00.
Da gre za izvirno delo, nam pove vrstilec =02. Izvirnik bi bil označen z =021, prirejena izdaja v izvirnem jeziku pa z =025. Prevod označimo z =030. Tako bi bil prevod iz angleščine označen z =030.111 in prevod iz italijanščine v slovenščino z =030.131.1=163.6.
Posebnost so še jeziki, ki jih govore na več koncih sveta, kot se dogaja angleščini. Tako označimo ameriško angleščino s kombinacijo splošnih privesnih vrstilcev za jezik in za kraj: =111(73). Enako ravnamo s slovenščino. Književna dela, ki nastajajo v slovenskih skupnostih po svetu, so lahko označena tako:
* iz Argentine 821.163.6(82), npr. zbirka kratkih zgodb ''Šepetanje škratov: črtice iz argentinskih logov z dolenjskim navdihom'' Toneta Brulca in
* iz Avstrije 821.163.6(436.5)-312.6, npr. roman ''Angel pozabe'' Maje Haderlap .
Tudi dela ustvarjalcev in ustvarjalk iz Slovenije, ki ustvarjajo v drugih jezikih, so lahko označena na podoben način, npr.:
* kratke zgodbe ''Storie d'amore e altri equivoci'' Marca Apollonia in
* zbornik leposlovnih prispevkov ''Vezi med ljudmi'' članic Kulturnega društva nemško govorečih žena Mostovi .
Nekatere knjižnice take bibliografske vire označujejo z vrstilcema za slovensko književnost in za književnost drugega naroda oziroma jezika. V zadnjem primeru zbornika ''Vezi med ljudmi'' bi torej lahko izbrali dva samostojna vrstilca za slovensko književnost in za nemško književnost. Tak vrstilec seveda ne pove, da je delo nastalo izven države matičnega naroda. Za narode, ki nimajo svoje države, je vključevanje splošnega privesnega vrstilca morda celo pomembnejše.
4.3.2 Splošni privesni vrstilci za obliko
Splošni privesni vrstilci za obliko in prikaz dokumentov so našteti v tabeli 1d in označeni s simbolom (0…) (izgovorimo oklepaj nič) (McIlwaine, 2000 ; UDCMRF12 ; Šauperl, 2023). Z njimi opredelimo obliko dokumenta oziroma glavnega pojma (izraženega z glavnim vrstilcem).
Velikost, barvo, material, ilustracije, vezavo, popolnost, izdelavo, reprografsko tehniko, obsežnost, namen in podobno obliko dokumentov, lahko izrazimo s priveskom (0.0…). Nekaj primerov sledi: dokument iz pergamenta označimo s priveskom (0.023.552), ilustrirani dokument nosi oznako (0.025.2), miniaturna izdaja pa (0.021.6). Rokopis je označen z (0.032), ponatis (0.045). Namen izraža npr. vrstilec (079.2) za spričevala in druga potrdila o strokovnosti. Morda so med najpogostejšimi primeri elektronske knjige (0.034.2), npr. ''Vse-bine srca'' Bine Štampe Žmavc .
Bibliografijam je namenjen poseben privesek (01). Dokument iz filozofije z obsežnejšo bibliografijo bi tako lahko nosil oznako 1(01). Tu je treba razlikovati dokumente, ki so v osnovi bibliografije in sodijo v skupine 011/016. Če bi bil dokument v osnovi bibliografija filozofskih del, bi namreč sodil v razred 016. O razlikah bo več povedanega pri razlagi razreda samega.
Knjige nasploh so označene s priveskom (02). Pri slednjih smemo sestavljati pojme s kombinacijo pravkar opisanih oblik dokumenta. Tako bi miniaturne knjige nosile oznako (02.021.6). Posebnost tega priveska je, da ga večkrat kombiniramo s splošnim privesnim vrstilcem za osebe in na ta način izrazimo dela za otroke, (02.053.2) (UDCMRF12 ), npr. knjige ''Jure in mumija'' Vesne Kamin Kajfež in Tomislava Kajfeža . Kombiniramo splošni privesni vrstilec za obliko in splošni privesni vrstilec za osebo. Splošne privesne vrstilce za osebe bomo spoznali malo kasneje. (Tu moramo biti pozorni. Za otroška in mladinska književna dela uporabljamo vrstilec za mladinsko književnost 82-93. O tem podrobneje pri skupini za književnost.)
Referenčna dela, enciklopedije, priročnike, vodnike in slovarje označuje privesek (03). Za interaktivni priročnik ''Dober voznik bom'' Petra Breznika in Boruta Boca je dodan splošni privesni vrstilec (035) .
Tudi posebne odtise, separate in neserijske ter posamične tiske lahko posebej označimo. Uporabimo privesek (04). Diplomsko delo bi označili s priveskom (043.2) in članke z (046).
Serijske publikacije imajo svoj privesek (05). Tako bi časopis označili s priveskom (051), koledar pa z (059).
Publikacije društev, organizacij in institucij so označene s priveskom (06). Različne pravilnike, med njimi ''Tekmovalna pravila za slalom v kajaku in kanuju na divjih vodah 2019 …'' , označimo s priveskom (062.13) .
Publikacije za pouk in študij označujemo s priveskom (07). Osnovnošolski učbeniki so označeni s priveskom (075.2), visokošolski pa z (075.8).
Posebej lahko označujemo tudi zbrana dela, zbornike, obrazce, sezname, slikovni material, glasila podjetij in dokumente posebne vrste. Ti nosijo privesek (08). Zbrana dela enega avtorja označimo s priveskom (081), recepte, predpise in navodila z (083.1), standarde z (083.74), načrte z (083.92), filme oziroma gibljive slike (084.122), prospekte (085.5), video optične zapise (086.86) in patente (088.83).
Zadnja skupina, (09), velja za zgodovinske dokumente ter zgodovinske in pravne vire. Zgodovinske prikaze označimo s priveskom (091). Pri tem moramo paziti na razlikovanje med priveskom za zgodovinski prikaz, ta izraža obliko dokumenta in med zgodovinskim prikazom kot glavno temo, saj sodi ta v razred zgodovine. Zgodovino posamezne discipline vedno označimo s tem priveskom, npr. zgodovino fizike bi označili z vrstilcem 53(091). Zgodovino neke dežele pa moramo postaviti v razred 93/94. O tem več pri samem razredu zgodovine. Pravni viri, označeni s priveskom (094), so posebej primerni za označevanje pravnih predpisov.
4.3.3 Splošni privesni vrstilci za kraj
Našteti so v tabeli 1e. Oznaka zanje je (…) oklepaj (McIlwaine, 2000 ; UDCMRF12 ; Šauperl, 2023). Splošne privesne vrstilce za kraj uporabimo zato, da pojem, ki je že označen z glavnim vrstilcem, opredelimo geografsko. Ta oznaka se vedno nanaša na obravnavano vsebino. Z njo izražamo kraj oz. območje, o katerem dokument govori.
Izrazimo lahko krajevne omejitve različnih vrst. Vrstilec (1-02) označuje območja za uporabo v določenih znanostih, npr. (1-021) biološka območja. Vrstilec (1-056.4) označuje enklave (vključena ozemlja, kot je npr. Vatikan v Italiji) in eksklave (izločena ozemlja). (1-071) označuje fronto. Enica v teh vrstilcih pomeni kjer koli, splošno. Vedno jo lahko nadomestimo s konkretnim krajem. Za opis soške fronte bi enico v vrstilcu nadomestili z vrstilcem za določeno ozemlje, zahodno Slovenijo (497.4-15-071).
Za orientacijo po straneh neba uporabimo privesek (1-1). Jug ali južno orientacijo bi označili s priveskom (1-13), spodaj bi označili z (1-197.2). (4-13) pomeni južno Evropo, (497.4-13) pa južno Slovenijo.
Upravne enote lahko označujemo s priveski (1-2). Te so v tesni zvezi zlasti z razredom 35 za javno upravo. Glavno mesto označimo z (1-25). Paziti pa je treba, saj imamo za večino glavnih mest vrstilce in jih moramo obvezno uporabiti, ko označujemo dokument o konkretnih mestih. Če dokument govori o Ljubljani, ne smemo uporabiti vrstilca (497.4-25), temveč (497.451.1).
Označimo lahko tudi različne skupnosti držav, kar je v tesni zvezi z razredom 327 za mednarodno politiko. Zvezo držav lahko označimo z (1-41), kolonizirane dežele z (1-52), nevtralne države z (1-652) in visoko razvita območja z (1-775). Označimo lahko tudi kraje glede na izvor, npr. (1-87) za tujino (čezmejno, drugje kot v domovini). (5-41) bi bila zveza azijskih držav.
Svoj vrstilec ima vesolje (15), ekvator (160.20) in druge geografske oznake, prostorske mere in dimenzije (18). Za dolžinsko mero 900 metrov uporabimo (181*m900). Za vrstilcem (181) za dolžinsko mero je zvezdica, ki uvaja izraz, ki ni izbran iz UDK. Dolžinsko mero izrazimo s standardno okrajšavo, ''m'' za meter. Sledi arabska številka za dolžino razdalje.
S splošnim privesnim vrstilcem za kraj označimo gorovja, puščave, morja, prekope, reke, jezera in podobno. Karavanke so označene z vrstilcem (234.323.61). Reke Save in drugih naših rek ni v UDK, Donava pa je označena z (282.243.7). Tjaša Bastič je pripravila predlog vrstilcev za slovenske reke (Bastič, 2022 ).
Ko nimamo primernega vrstilca, smemo k vrstilcu dodati geografsko ime. Ker ima Ljubljana svoj vrstilec, (497.451.1), besede Ljubljana ne bomo pridružili. Vrhnika pa svojega vrstilca nima, zato smemo uporabiti ime: (497.4Vrhnika). Podrobnejša navodila o dodajanju imen so v Tabeli 1h ''Podrobnejša opredelitev z oznako, ki ne izvira iz UDK,'' pod povezavo "Razlaga tabel" v zavihku "Pomožne tabele" slovenske izdaje UDCMRF12 (Glej tudi poglavje "Navodila v tabelah" tega priročnika.)
Nazadnje so v tabeli 1e naštete tudi dežele starega in novega sveta. Stari Egipt ima vrstilec (32), sedanji pa (620). Antična Grčija ima vrstilec (38), sodobna pa (495). Grška zgodovina Rajka Bratoža, ki obravnava antično Grčijo bi bila označena z 94(38) . Knjiga o grški državljanski vojni med letoma 1941 in 1949 pa z 94(495).
Poudariti je treba, da je oznaka lokacije s splošnim privesnim vrstilcem za kraj poglavitna faseta v skupinah 913 za regionalno geografijo in 94 za splošno zgodovino. O tem bo več povedanega pri obeh skupinah.
4.3.4 Splošni privesni vrstilci za rase, etnične skupine in narodnosti
Z znakom (=…), ki ga izgovarjamo oklepaj enačaj, označujemo splošne privesne vrstilce za rase, etnične skupine in narodnosti (McIlwaine, 2000 ; UDCMRF12 ; Šauperl, 2023). Z njimi izražamo narodni ali etnični vidik v dokumentu obravnavane vsebine.
V glavnem so vrstilci v tabeli že navedeni. Po potrebi pa jih sestavljamo iz splošnega privesnega vrstilca za jezik in/ali splošnega privesnega vrstilca za kraj.
*Iz splošnih privesnih vrstilcev za jezik v tabeli 1c oblikujemo rase, etnične skupine in narodnosti po jeziku, kot jezikovno-kulturno skupino (npr. po maternem jeziku ali po določenem govornem jeziku). Privesek za Fince sestavimo iz simbola za rase in ljudstva ter splošnega privesnega vrstilca za jezik, npr. za finščino v oznako (=511.111).
*Če opredeljujemo rase in ljudstva z ozirom jezikovno-kulturno skupino in na geografsko območje kot prebivalce določenega območja, privesek sestavimo s kombinacijo obeh splošnih privesnih vrstilcev po vzorcu (=1/=8:1/9). Prvi del vrstilca pomeni vse naravne jezike iz tabele splošnih privesnih vrstilcev za jezik. Za znakom enostavnega odnosa (dvopičje) ena do osem osem pomeni kraje iz tabele 1e (splošni privesni vrstilci za kraj). Tako bi bila oznaka za prebivalce Slovenije, ki govorijo italijansko, sestavljena iz splošnega priveska za italijanščino in splošnega priveska za Slovenijo (=131.1:497.4).
*Pred uvedbo UDCMRF12, je bilo navodilo za tvorbo vrstilca za prebivalce Slovenije po jeziku, ki ga govorijo, zapisano tako (=1:1/9). Po tem vzorcu je bila oznaka za prebivalce Slovenije (=1:497.4), oznaka za italijansko govoreče prebivalce Slovenije pa (=131.1:497.4). V učbeniku Šauperl, 2023 je predstavljeno starejše navodilo, kar je napaka. Navodilo v prejšnji obliki, torej v obliki (=1:1/9) je bilo sprva oblikovano po vzorcu navodila iz tabele splošnih privesnih vrstilcev za kraj (1=...), kar pomeni kraje glede na raso. To navodilo se uporablja za označevanje ljudstev na določenih geografskih območjih in sicer tako, da se enico za odklepajem nadomesti s konkretnim krajem ali območjem. V UDCMRF12 je pravilo zapisano tako: (=1:4/9). Naveden je primer splošnega privesnega vrstilca za Nemško Švico (494=112.2). Vendar tak način izražanja za splošni privesni vrstilec za jezik ni primeren, saj =1 pomeni le indoevropske jezike in nobenih drugih. Sprememba navodila je bila torej nujna in jo prvič zasledimo v Extentions & Corrections, št. 30 iz leta 2008 v obliki (=11/=87). Zaradi posodobitev moramo navodilo spremeniti v (=1/=8:1/9). Šele v taki obliki namreč pravilno izraža kombiniranje vseh naravnih jezikov z vsemi kraji, navedenimi v UDCMRF12.
4.3.5 Splošni privesni vrstilci za čas
Navedeni so v tabeli 1g. Zanje je značilen simbol "…" (narekovaj) (McIlwaine, 2000 ; UDCMRF12 ; Šauperl, 2023). Opisujemo časovno značilnost obravnavane skupine, torej čas, ki je v dokumentu obravnavan.
Čas lahko označujemo natančno z meseci, leti, stoletji in tisočletji, ali pa z izrazi kot so pomlad, delovni čas ali počitnice. Označujemo lahko obdobja, periodičnost ali geološke dobe.
Kronološko označimo čas z letom, stoletjem ali tisočletjem:
* "1999" pomeni leto 1999,
* "19" pomeni 20. stoletje,
* "1" pomeni drugo tisočletje.
Opisno označimo čas s splošnimi privesnimi vrstilci "3/7". Pomlad je označena s priveskom "321", izgubljeni čas ali čas brezdelja pa s priveskom "374".
Za trajanje je značilna začetna številka 4, npr. "401" označuje življenjsko dobo.
Periodičnost označuje začetna številka 5, npr. "53" tedensko. Naj opozorim na vzporednico: serijske publikacije so označene z (05).
Geološko delitev časa opredeljuje začetna številka 6, npr. "621" paleozoik.
Pojavi v času pa se začnejo s 7, npr. čas razcveta, viška moči je označen s priveskom "712.7".
4.3.6 Splošni privesni vrstilci s črtico
Navedeni so v tabeli 1k. Zanje je značilen simbol -0 (izgovori črtica nič) (McIlwaine, 2000 ; UDCMRF12 ; Šauperl, 2023. ). Opisujemo lastnosti, materiale, procese in osebe, ki so obravnavani v dokumentu.
S splošnimi privesnimi vrstilci -02 označimo splošne lastnosti entitet, kakršne so:
* lastnosti obstoja -021, npr. nekaj obstaja le virtualno -021.131,
* lastnosti obsega, stopnje, kvantitete, števila, časovnih vrednosti, obsega, velikosti -022, npr. če se nekaj redko pojavlja -022.251,
* značilnosti oblike -023, npr. ovalen -023.222,
* značilnosti strukture -024, npr. nekaj, kar je na koncu -024.522,
* značilnosti razvrstitve -025, npr. simetrično -025.54,
* značilnosti delovanja in gibanja -026, npr. pasiven -026.11 in aktiven -026.12 (Bodite pozorni na podobnost s splošnimi privesnimi vrstilci za pasivne in aktivne osebe spodaj.),
* operativne lastnosti -027, npr. zastarelo ali staromodno -027.17,
* predstavitvene in slogovne lastnosti -028 in
* lastnosti, ki izhajajo iz glavnih skupin UDK -029, ki jih z dvopičjem kombiniramo z glavnimi vrstilci.
Splošni privesni vrstilci -03 označujejo materiale ali sestavine, iz katerih so izdelani predmeti ali produkti. Uporabili bi jih, če bi dokument obravnaval predmete, izdelane iz določenega materiala. Sicer pa dokumente o materialih večinoma označujemo z glavnimi vrstilci iz skupin 66 in 67, ki obravnavata proizvodnjo ali obdelavo. Zrak je označen z vrstilcem ‑032.1 in v skupini tekstila –037 je bombaž označen z ‑037.2.
Splošne privesne vrstilce za odnose, procese in operacije -04 uporabljamo za opisovanje odnosov med pojmi in procese na splošno ter za učinke in operacije na katerem koli področju.
* -042 označuje stopnje (faze) odnosov, npr. odvisnost -042.72,
* -043 označuje procese, npr. -043.5 medsebojno delovanje (interakcijo),
* -044 označuje vrednostne procese, procese obsega, razvrščanja, številčenja in stopenj ter procese v povezavi s časom, dimenzijo in obliko,
* -045 označuje procese v povezavi s položajem, lego, razporeditvijo, ureditvijo in gibanjem,
* -046 označuje procese v povezavi s fizikalnimi lastnostmi in s stanjem snovi ter
* -047/-049 splošne operacije in aktivnosti, npr. raziskovanje -047.24.
Osebe so označene s –05. Lahko jih označujemo:
* kot aktivne -051 ali pasivne -052, (Bodite pozorni na podobnost s splošnimi privesnimi vrstilci za značilnosti delovanja in gibanja -026 zgoraj.),
* po starosti, npr. -053.3 dojenčki,
* po etničnih značilnostih, npr. -054.6 za tujce, nedržavljane,
* po spolu in sorodstvu, npr. ‑055.25 za deklice,
* po telesnih in duševnih lastnostih -056, npr. -056.235 za zelo velike ali zelo visoke osebe,
* po poklicni dejavnosti -057, npr. -057.13 za samozaposlene delavce in
* po socialnem statusu –058, npr. -058.66 za žrtve nesreč in katastrof.
5 Vrstni red delov pri sestavnih delih vrstilca
Enotno razvrščanje sestavnih delov vrstilca je opisano na str. 18 priročnika ''Univerzalna decimalna klasifikacija''. To navodilo je skladno s priročnikom nekdanje urednice UDK, I. C. McIlwaine (2000):
* Glavni vrstilec je na prvem mestu.
* Najprej mu sledijo posebni privesni vrstilci. Če jih je več, jih zapišemo v vrstnem redu tako:
** najprej zapisani tisti, ki se začnejo z apostrofom ('),
** nato tisti s piko (.0) in
** nazadnje tisti s črtico (-1/-9).
* Nazadnje sledijo splošni privesni vrstilci in oznake, ki niso v UDK:
** Prvi so splošni privesni vrstilci s črtico (-0).
** Druge so na vrsti oznake, ki niso v UDK, in sicer najprej besede (A/Z), nato druge klasifikacije (*).
** Na tretjem mestu sledi splošni privesni vrstilec za čas ("...").
** Na četrtem mestu je splošni privesni vrstilec za rase, etnične skupine in narodnosti (=... ).
** Sledi splošni privesni vrstilec za kraj (1/9).
** Na predzadnjem mestu je splošni privesni vrstilec za obliko (0... ).
** Zadnji je splošni privesni vrstilec za jezik (=...).
Tiskane izdaje so imele drugačno navodilo, zato so v bazi COBIB tudi vrstilci s starim vrstnim redom. Navodilo je bilo tako (Univerzalna decimalna klasifikacija, 1991, str. IX ):
''Načelno pride pri tvorjenju sestavljenega decimalnega vrstilca na prvo mesto decimalni vrstilec za glavni pojem. Njemu sledi vrstilec, ki najširše omejuje obseg glavnega pojma. Drugi za uvrstitev potrebni vrstilci si slede na splošno, če ni kako drugače določeno v tablicah ali če ne obstoje posebni stvarni razlogi, v temle vrstnem redu: vidik, kraj, čas, oblika, jezik.''=Navodila v tabelah=
Pri podrazredu 003 Sistemi pisanja in pisave je navedeno navodilo o podrobejši opredelitvi z uporabo dvopičja (enostaven odnos, glej poglavje 5.2 Tabela 1b Enostaven odnos. Podrobna delitev. Stalno zaporedje) UDCMRF12 :
Navodilo pri 003.056 za tipkanje pravi: Podrobnosti opišemo z uporabo dvopičja z vrstilci iz 004.3 in 681.612/.613.
To pomeni, da bi tipkanje na računalniško tipkovnico označili z 003.056:004.353.4. Posebnega privesnega vrstilca iz skupine 003 namreč ne smemo enostavno dodati vrstilcu iz skupine 004. Njegova uporaba je dovoljena le z vrstilci, ki se začnejo z 003. Povsod pa smemo uporabiti enostaven odnos, označen z dvopičjem.
Isto pravilo, a zapisano drugače, je pri 061.23 Organizacije s humanitarnimi in človekoljubnimi cilji. Piše:
Podrobnosti s kombinacijo dvopičja (tabela 1b)
Primeri:
792:061.23 Človekoljubne organizacije povezane z gledališkim in zabavnim programom
Vodilke, ki so prikazane s puščicami, nas opozorijo na podobno tematiko. Pri skupini 02 Bibliotekarstvo imamo kar tri vodilke:
02 Bibliotekarstvo
--> 002
--> 01
--> 37.091
Vodilke nas usmerjajo na podobno tematiko:
* 002 Dokumentacija. Knjige. Spisi. Avtorstvo
* 01 Bibliografija in bibliografije. Katalogi
* 37.091 Organizacija vzgojnoizobraževalnih ustanov
Teme se ne izključujejo, temveč dopolnjujejo.
Podrobnejša delitev iz druge skupine
Pri skupini 002.6 Dokumentacijski centri najdemo naslednje navodilo:
002.6.01/.05 se deli kot 06.01/.05
To pomeni, da pri 002.6 veljajo posebni privesni vrstilci od 06.01 do 06.05. Uporabimo jih enostavno tako, da jih pripišemo k 002.6, npr.:
002.6 Dokumentacijski centri
06 Korporacije nasplošno (tudi muzeji, društva)
06.01/.05 Posebni privesni vrstilci za organizacije in združbe
06.03 Ugodnosti članstva
Če zdaj 002.6 podrobneje razdelimo po dovoljenem vzorcu, izrazimo ugodnosti članstva v dokumentacijskih centrih z vrstilcem 002.6.03.
Prve tri tiskane slovenske izdaje UDK in angleška izdaja UDCMRF12 za izražanje take podrobne delitve uporabljajo simbol ≅
Možna pa je tudi prepoved uporabe vrstilcev.
Pri 069 za muzeje in stalne razstave je navodilo:
Posebni privesni vrstilci 06.0... niso uporabni pri 069 in njegovih podskupinah.
To pomeni, da posebnih privesnih vrstilcev, ki so navedeni v začetku skupine 06 in naj bi veljali za vse vrstilce, ki se začnejo z 06, v skupini 069 ne smemo uporabljati. To pa zato, ker imajo posebni privesni vrstilci v skupini 069 drugačen pomen od posebnih privesnih vrstilcev v skupini 06. Poglejmo:
06.01 Pravice in dolžnosti članov
069.01 Teorija o muzejih
Vsi primeri iz poglavja Navodila v tabelah so iz slovenske izdaje UDCMRF 2011.
Uporaba imen v vrstilcih
Ponekod smemo v vrstilec zapisati črke običajno imena ali kratice. Temu rečemo neposredna abecedna razširitev (v starejših izdajah črkovna razširitev). Znak zanjo je A/Z, kar v "žargonu" UDK pomeni: od črke a do črke z. V tiskanih izdajah in v prvi izdaji učbenika Klasifikacija knjižničnega gradiva je bila slovenska oznaka A/Ž, saj je Ž zadnja črka naše abecede. Kot pravi sedanja urednica UDK, dr. Aida Slavic (Osebna komunikacija, 2022), uporabljamo mednarodno oznako A/Z, kar pomeni vse črke vsake abecede. Podrobnejša razlaga je v Tabeli 1h ''Podrobnejša opredelitev z oznako, ki ne izvira iz UDK'', pod povezavo "Razlaga tabel" v zavihku "Pomožne tabele" UDCMRF12 .
V skupini vrstilcev za književnost, 82, nam oznaka A/Z dovoli uporabo imen književnikov v vrstilcih, npr. 821.163.6-93-1Župančič O. Vrstilec in kratico praviloma napišemo brez presledka.
Zlasti je primerno dodati ime, ko gre za biografijo neke osebe (npr. 929Trubar P.), umetniško ustvarjalnost določene osebe (npr. 75Jakopič R.) ali osebno bibliografijo (012Mihelič M.).
Čeprav navodilo v priročniku I. C. McIlwaine iz leta 2000 McIlwaine, 2000 in v angleškem izvirniku UDCMRF12 navaja, da smemo priimek oziroma vsako neposredno abecedno razširitev skrajšati na npr. prve tri črke, v slovenskih knjižnicah praviloma zapišemo celoten priimek in prvo črko imena.
Neposredno abecedno razširitev z imeni krajev smemo uporabiti s splošnim privesnim vrstilcem za kraj, vendar mora biti ime vedno znotraj oklepaja. (Glej tudi poglavje "Splošni privesni vrstilci za kraj" v tem priročniku.)
Ista tabela 1h podaja navodila za vključevanje drugačnih klasifikacijskih oznak. Znak zvezdica (*) uvaja znak, ki ne izvira iz tabel UDK. V UDCMRF12 imamo nekaj primerov:
* 004.032.8*4 Četrta računalniška generacija
* 523.45-87*3 Jupitrov satelit III (Ganimed)
* 630*2 Gojenje gozdov. Silvikultura
* (24:181*m200) 200 metrov pod morsko gladino
=Glavne tabele=
6 0 (nič) Splošno
Ta oddelek vsebuje vrstilce za najsplošnejše teme, ki so pravzaprav osnova za vse druge in so povezane z vsemi. Med njimi so npr. pisave, bibliotekarstvo, serijske publikacije in računalništvo. Tako pisava, kot bibliotekarstvo, računalništvo ter urejanje in izdajanje serijskih publikacij je neodvisno od drugih strok in vse, brez razlike, podpira.
Struktura oddelka je naslednja:
00 Prolegomena. Temelji znanja in kulture. Propedevtika
Prolegomena po ''Slovarju slovenskega knjižnega jezika'' pomeni uvod, uvodno razpravo, propedevtika pa uvod v študij neke znanosti, vede.
* 001.103.2 Metapodatki, npr. knjiga Marcie Lei Zeng ''Metadata''* 001.4 Strokovna terminologija. Znanstveno izrazoslovje, npr. učbenik za znanstveno nemščino
* 001.81 Tehnika intelektualnega dela, npr. knjiga Umberta Eca ''Kako napišemo diplomsko delo''
V skupino 00 sodita tudi 004 računalništvo in 005 menedžment.
01 Bibliografija in bibliografije. Katalogi
Bibliografija je po Bibliotekarskem terminološkem slovarju veda o zbiranju, vrednotenju, opisovanju bibliografskega gradiva, urejanju bibliografskih enot in posredovanju bibliografskih informacij in tudi strokovno urejen popis bibliografskih enot, npr. bibliografija knjig, časopisja, člankov, prevodov. Vendar pa po pravilih Spletnega splošnega slovenskega geslovnika vedo označujemo z izrazom v ednini, seznam pa v množini. Da bi izrazili oba pomena, je v poimenovanju tega vrstilca beseda v obeh stavčnih številih.
Bibliografije imajo vrstilce 011/016, katalogi pa 017/019.
* 012 je vrstilec za bibliografije posameznih ustvarjalcev, npr. 012Berčič B. bibliografija del , ki jo je izdelal Matjaž Hočevar
* 015 nacionalne bibliografije, npr. 015(497.4) Slovenska bibliografija* 016 strokovne bibliografije, npr. 016:02(497.4)"1945/1980" Slovenska bibliotekarska bibliografija za obdobje od 1945 do 1980 Bože Pleničar
Knjižnični katalogi so označeni z 017.1/2 in 018/019, založniški katalogi pa 017.3/.4. K vrstilcem založniških katalogov smemo dodati kratico imena založbe. Tako bi bil prodajni katalog Mladinske knjige označen z 017.4Mladinska knjiga.
Ker pa za dela o bibliografiji kot vedi nimamo posebne skupine, uporabljamo vrstilec 01. ''Uvod v bibliografijo'' Janeza Logarja ima vrstilec 01(035), kar pomeni priročnik iz bibliografije .
02 Bibliotekarstvo
Obsežna skupina z vrstilci za različne vrste knjižnic, njihovih storitev in opravil v njih.
* 027 za splošne knjižnice, npr. 027.022:025(497.4)(035) za enega prvih priročnikov za delo v knjižnicah pri nas, ''Delo ljudskega knjižničarja v ljudski knjižnici'', izdano okrog leta 1945
* 025.5:027.022 ''Nabavna politika v splošnih knjižnicah'' Slavice Rampih
* 025.45UDK ''Univerzalna decimalna klasifikacija''za npr. tiskane tablice iz leta 1991
030 Splošna referenčna literatura (kot vsebina)
Podrazred 030 je namenjen splošnim enciklopedijam, leksikonom, slovarjem in podobni referenčni literaturi. Navodilo v tablicah pravi, da sem uvrščamo dela o enciklopedijah in drugih splošnih priročnikih, medtem ko same enciklopedije označujemo s splošnim privesnim vrstilcem za obliko publikacije, ki je za enciklopedije (03). Tako bi bilo delo o nastanku ''Enciklopedije Slovenije'' uvrščeno v 030, medtem ko bi bila sama enciklopedija označena z 0/9(03). V slovenskih knjižnicah je še vedno razširjena navada uvrščanja splošnih enciklopedij in priročnikov v podrazred 030. ''Vsevednik'' je npr. označen z vrstilcem 030.2=163.6 in ''Leksikon Cankarjeve založbe'' z 030.3=163.6 . Nobenega od teh dveh vrstilcev v 4. elektronski izdaji UDCMRF12 iz leta 2020 ni, zato bi oba nadomestili z 030=163.6. Pravilneje pa bi bilo, če bi ju označili z 0/9(03).
050 Serijske publikacije. Periodika
Podrazred 050 uporabljamo za serijske publikacije in periodiko. Serijske publikacije imajo zaradi svojega značaja navadno širše vrstilce. Pri serijskih publikacijah s splošno vsebino se navadno odločamo za uporabo glavnega podrazreda 050, njemu pa dodamo splošni privesni vrstilec za kraj in/ali jezik. Tako je na primer revija ''Pionir'' , predhodnica revije ''Gea'' označena z vrstilcem 050(02.053.2), kar pomeni serijsko publikacijo za otroke. Isto revijo bi lahko označili tudi z vrstilcem 5(05), kar bi pomenilo naravoslovno serijsko publikacijo ali še širše 5/6(05) za naravoslovno tehnično serijsko publikacijo.
Letopise označujemo z 050.8, koledarje in almanahe pa z 050.9. Ker je tudi tu načeloma prostor za dela o tem, kako pišemo, sestavljamo, izdelujemo te vrste publikacij, je ''Filmski almanah'' Marcela Štefančiča Jr. pravilno označen z vrstilcem 791.6(100), kar pomeni filmska industrija po vsem svetu. Obravnavan pa je kot zbirka in ne almanah. Če bi ga obravnavali kot almanah, torej letno publikacijo, bi ga lahko označili z vrstilcem 791.6(100)(059), kar bi pomenilo almanah (ali letopis) o svetovni filmski industriji.
06 Korporacije na splošno
V podrazredu 061 zajema organizacije in druge oblike sodelovanja, kamor sodijo vladne in nevladne organizacije, humanitarne organizacije, fundacije in prostozidarska združenja. 069 pa je namenjen muzejem in njihovi dejavnosti.
Podrazredi 062/068 niso zasedeni. Podrazred 069 pa obravnava muzeje. Za narodne muzeje je npr. pripravljen primer 069(1-4) Narodni muzeji. Po tem vzorcu bi bil vrstilec za Slovenski narodni muzej 069(497.4).
070 Časopisi. Tisk. Novinarstvo
Na začetku seznama vrstilcev je v četrti slovenski elektronski izdaji UDCMRF12 navodilo, ki nam pove za dve sorodni področji:
* (054), kar je splošni privesni vrstilec za časopise in pove, da je neki vir v obliki časopisa ter
* 82-92, kamor razvrščamo novinarske prispevke, ki so literarne narave, npr. kolumne Mihe Mazzinija "Skrivnost našega uspeha .
Tudi skupina 070 je torej, kot že prej 030 in 050, namenjena opisovanju dela s časopisi. Podskupine to razjasnijo:
Skupine 070.5/.9 niso zasedene.
Primeri:
* Z 070.1 je označen članek Alija Žerdina z naslovom ''Viri blizu vlade so mi povedali'' , ki razlaga, kaj pomeni, če novinar v članku vira informacij ne identificira, temveč se sklicuje na "vire blizu vlade".
*Z 070.2, ki izraža lastništvo in nadzor nad mediji, so v COBIBu označeni le štirje viri, med njimi je članek Zorana Medveda z naslovom ''Poslovni model za lokalne medije'' , ki opisuje nezavidljiv lastniški položaj glavnih slovenskih časnikov leta 2009.
*Z 070.3, namenjenem poslovnemu menedžmentu, je označen članek Petre Fic z naslovom ''Moved to Published : using Trello in content management'' iz leta 2019 , ki opisuje spletno orodje Trello za vodenje uredniškega procesa pri reviji.
*Z 070.4, namenjenem uredniški politiki, je npr. označen esej Andreja Ilca z naslovom ''Biti urednik'' , v katerem opisuje svoje doživljanje in svoj odnos do uredniškega dela.
08 Mnogopisi. Zborniki. Skupinska dela
Mnogopisi so bili v zadnji tiskani izdaji UDK imenovani poligrafije. Za mnogopis v SSKJ ali Termaniji ni pojasnila, poligrafija pa je medicinski izraz za elektrofiziološko registriranje raznih fizioloških pojavov . Zborniki so po BTS publikacije s samostojnimi strokovnimi ali literarnimi prispevki več avtorjev . To pisano skupino bomo bolje spoznali in razumeli s pregledom podskupin.
Vrstilec, Vsebina, Razlaga
081, Mnogopisi posameznikov, Sem uvrščamo zbrana dela posameznih avtorjev o različnih temah, npr. ''Tolminska je pesem : zbrana objavljena in neobjavljena dela učiteljice, muzealke in etnologinje Marije Rutar''
082, Skupinski mnogopisi, Sem uvrščamo zbrana dela več avtorjev o različnih temah, npr. zbornik ''Rajko Nahtigal in 100 let slavistike na Univerzi v Ljubljani : monografija ob 100. obletnici nastanka Oddelka za slavistiko Filozofske fakultete UL''
083, Skupina ni zasedena
084, Slikovno gradivo, Sem poleg zbirk načrtov in zemljevidov uvrščamo tudi slike, npr. stripe kakršen je ''Baraga : črna suknja med Indijanci'' Damijana Stepančiča . Za podrobnejšo delitev je treba poseči v splošni privesni vrstilec (084).
085, Skupina ni zasedena
086, Dokumenti posebne oblike, Sem sodijo predmeti kot dokumenti, kakršni so globusi, makete, pa tudi zvočne knjige, npr. ''Čudežna bolha Megi in bernardinec Karli '' Dese Muck . Za podrobnejšo delitev je treba posečiv splošni privesni vrstilec (086).
087, Dokumenti posebnega izvora ali namena, Sem med drugim sodijo otroške, poljudne ali uradne izdaje. Navadno so s tem vrstilcem označene slikanice, npr. ''Enci benci na kamenci''
088, Različno. Razno, Sem sodijo zbrana dela v različnih oblikah in o različnih temah, pravi predalček "varia", kamor sodijo viri, kakršna je Guinessova knjiga rekordov.
089, Skupina ni zasedena
Posebej je treba opozoriti na razlikovanje med glavnim vrstilcem 08 in splošnim privesnim vrstilcem (08) ter njuno vzajemno rabo pri podrobnejši delitvi glavnih vrstilcev.
09 Rokopisi. Redka in izjemna dela
Razred 09 je namenjen delom o rokopisih, redkih in dragocenih knjigah. Sami rokopisi pa naj bi bili razvrščeni po tematskih skupinah 0/9 in s splošnim privesnim vrstilcem za obliko (0.032) in (0.068).
Vrstilec, Vsebina, Razlaga
090, Bibliofilija. Bibliomanija, Sem razvrščamo gradivo o zbirateljih in njihovih zbirkah, npr. članek dr. Sonje Svoljšak ''Knjižna zbirka p. Žige Škerpina v ljubljanskem frančiškanskem samostanu'' .
091, Rokopisi, Sem uvrščamo različne opise izdelave rokopisov, npr. oddajo Ars humana na temo Srednjeveških knjižnih spomenikov, v kateri se je novinar Goran Tenze pogovarjal s profesoricama ddr. Natašo Golob in dr. Jedert Vodopivec
092, Lesorezne knjige, Sem uvrščamo pubikacije o lesoreznih knjigah, npr. knjigo ''Blockbücher des Mittelalters'', ki je bibliografija srednjeveških lesorezov
093, Inkunabule, Sem razvrščamo pred letom 1500 v Evropi natisnjena dela, in sicer tako izvirnike kot tudi faksimile ali fotomehanične ponatise ter študije o njih, npr. vodič po razstavi inkunabul Piranskega arhiva in Minoritskega samostana Piran , ki je označen z vrstilcema 930.253(497.4Koper), kar pomeni arhiv Koper (škoda, bolje bi bilo arhiv Piran, 930.253(497.4Piran) in 093(083.824), kar pomeni razstavni katalog inkunabul.
094, Druga dragocena, pomembna ali redka tiskana dela, Sem poleg mojstrovin tipografije,del iz slavnih velikih tiskarn in izdaj z omejeno naklado uvrščamo tudi edinstvene izvode oziroma unikate, luksuzne in prve izdaje ter manj vredne stare knjige. Sem sodi tudi npr. knjiga Sonje Svoljšak in Luke Vidmarja ''Knjižnica barona Žige Zoisa : središče razsvetljenske kulture na Slovenskem '', ki prikazuje Zoisovo zasebno knjižnico .
095, Knjige, posebne zaradi vezave, S knjižnimi vezavami se je ukvarjalo več slovenskih raziskovalk, med njihovimi deli je tudi disertacija dr. Jedert Vodopivec ''Razvoj struktur v srednjeveških rokopisnih vezavah'' .
096, Knjige, posebne zaradi svojih ilustracij ali uporabljenih materialov, Sem sodijo knjige na dragocenih materialih in redke ilustrirane knjige, npr. ''Vivitur ingenio : renesančni mojstri knjižne grafike na Slovenskem'' Ines Vodopivec .
097, Znaki lastništva ali izvora, Sem med drugim sodijo viri o ex librisih, knjižnih gravurah ali lesorezih. Skupino predstavlja knjiga ex librisov Saše Šantla
098, Različne vrste del, pomembnih zaradi svojih lastnih značilnosti, Podskupine so namenjene prepovedanim knjigam, izgubljenim ali namišljenim knjigam ter dela s ključem. Odmevna je bila razstava NUKovih prepovedanih knjig, predstavljena v knjigi ''In vendar so jih brali'' in radijski oddaji z istim naslovom .
099, Skupina ni zasedena
7 1 Filozofija in psihologija
Večji podrazredi v skupini 1 so (UDCMRF12):
1 Filozofija
Zgodovino filozofije lahko uvrstimo na začetek razreda 1 tako, da uporabimo splošni privesek za obliko 1(091). Posamezne zgodovinske filozofe pa lahko označimo na tri načine:
* abecedno po imenih: 1(091)MONTAIGNE
* po času in kraju s splošnimi privesnimi vrstilci:
** 1"15"(44)(091) kar pomeni filozofija – 16. stoletje – Francija – zgodovinski pregled;
** ali natančneje 1"1533/92"(44)(091) s pomenom filozofija – od leta 1533 do 1592 – Francija – zg. pregled;
*s kombinacijo zgornjih dveh možnosti:
** 1MONTAIGNE(44)(091) ali
** 1"15"(091)
Imamo tudi možnost uvrščanja posameznih filozofov v razred 14 Filozofski sistemi in gledišča.
Splošno pravilo je, da uvrščamo posamezne filozofske šole v razred 14. Zbrana dela posameznega filozofa in dela o njegovi filozofiji in delu pa sodijo v razred za zgodovino filozofije 1(091).
Do težav pride, kadar delo nekega filozofa spodbudi celo gibanje ali šolo, ker zbuja podobnost z razredoma 32 in 33, kamor uvrščamo politična in ekonomska filozofska dela. Dela Karla Marxa bi lahko uvrstili v kateregakoli od teh razredov. V primeru marksizma se moramo tako odločiti, ali ga bomo v celoti uvrščali v razred 141.82 ali pa bomo za to uporabljali kaj drugega, 330.85 (Marksistično-leninistična ekonomska doktrina).
Prav je, da odločitev o uvrščanju del izbranega filozofa sprejmemo enkrat za vselej in potem vsa dela uvrščamo na isto mesto. Lokalna normativna datoteka mora to odločitev vsebovati in navajati kazalke iz drugih razredov na uporabljenega. Če kadarkoli v prihodnosti katalogizator ali uporabnik knjižnice iščeta dela tega filozofa, denimo Marxa pod politiko ali ekonomijo, ju kazalka napoti k filozofiji, ali drugače, pač glede na odločitev.
13 Filozofija uma in duha
Skupina je res nenavadna, saj vsebuje tako filozofijo kulture pod 130.2, kamor sodi npr. znanstvena filozofska razprav Andreja Medveda ''Lacanova zarečja - les étourdits: ne obstaja Žižkova filozofija, ne obstaja Žižkova resnica: eseji & razprave'' kot tudi, in v splošnih knjižnicah morda celo pogosteje, skupino 133, za gradivo o okultnih in podobnih dejavnostih in pojavih, kakršni sta npr. knjigi Irene Drame ''Mala šola alkimije'' ali ''Rojstni horoskop'' Irene Stopar .
7.1 159.91 Psihologija
Psihologija je podrejena filozofiji iz zgodovinskih razlogov. Razvila se je namreč iz filozofije duha. Psihologija ima naslednje podskupine (UDCMRF12)::
Razred vsebuje večjo skupino posebnih privesnih vrstilcev, ki jih uporabljamo samo pri psihologiji. Označeni so s simbolom .0 (pika nič).
Priveski označujejo teorije, zakone, šole, raziskovalne metode. To so pojmi, ki se pojavljajo ob vseh drugih pojmih v razredu psihologije. Poleg tega je treba večkrat uporabiti tudi splošne privesne vrstilce za osebe iz tabele Ik s simbolom –05 (črtica nič pet). Kombinacija glavnih in privesnih vrstilcev lahko v tem razredu privede do precej dolgih vrstilcev. To pa nas ne sme odvrniti od izražanja celotnega sestavljenega pojma. Razred psihologije namreč zaradi podrejenosti in relativno majhnega obsega nima drugačnih možnosti natančnega izražanja.
Le nekateri sestavljeni pojmi so navedeni kot podrejeni razred z glavnim vrstilcem brez privesnega vrstilca. Kadar so na voljo jih ne sestavljamo nalašč. Tak je npr.
159.922.7 Otroška psihologija (UDCMRF12) .
Nepravilno bi bilo oblikovati vrstilec 159.9-053.2, čeprav združuje glavni vrstilec za psihologijo in privesek za otroke nasplošno. Toda v primerih, kot je 159.922.7 Otroška psihologija, lahko otroka podrobneje opredelimo s privesnim vrstilcem, npr.: 159.922.7-053.4 Psihologija predšolskih otrok.
Priveske za osebe lahko dodajamo tudi vrstilcem, ki vsebujejo posebne privesne vrstilce. Primer je raziskovanje mišljenja pri predšolskih otrocih:
159.955-053.4.07
(glavni vrstilec 159.955 za mišljenje; splošni privesek -053.4 za predšolske otroke in posebni privesek .07 za raziskovanje).
Vrstni red obeh priveskov je lahko tudi obrnjen:
159.955.07-053.4 (psihologija mišljenja – raziskovanje – predšolski otroci).
Odločitev o tem vrstnem redu pa moramo sprejeti enkrat za vselej, se je dosledno držati in jo zabeležiti v normativno datoteko, tako da bodo knjižničarji in uporabniki knjižnice v prihodnosti usmerjeni k pravilnemu iskanju gradiva.
V Sloveniji velja običaj, da splošni privesni vrstilci sledijo posebnim in ti glavnemu.
7.2 16 Logika. Epistemologija. Teorija vednosti. Metodologija logike
Vrstilec, Vsebina, Razlaga
161/162, Temeljna načela logike, Sem sodi tako vsebina za samopomoč, npr. ''Moč pohvale in graje'' kot učbenik Osnove logike profesorjev z Oddelka za filozofijo FF Marka Uršiča in Olge Markič
163, Prosto
164, Logistika. Simbolna logika. Matematična logika. Logični račun, Skupina obsega stavčno logiko in izjavni račun v podskupini 164.1, logiko konceptov, račun predikatov in razredov ter funkcije z eno spremenljivko v podskupini 164.2 ter logiko relacij, in vključitve, račun funkcij in hierarhij ter funkcije s katerimkoli številom spremenljivk v podskupini 164.3. Naslednje podskupine so prazne. Primer je knjiga ''Moč argumenta: logika in kritično razmišljanje'' Danila Šusterja
165, Teorija vednosti. Epistemologija, Skupina vključuje podskupino 165.1 Pogoji, viri, vrste vednosti, podskupino 165.2 Bistvo, narava vedenja, podskupino 165.3 Objekt, območje in omejitve vednosti, podskupino 165.4 Gotovost in veljavnost vednosti, podskupino 165.5 Vrednost vednosti, podskupine 165.6/.8 Epistemološka stališča in nauki ter 165.9 Zgodovina vednosti. Od mitologije do znanstvene vednosti. Primer pa je knjiga ''Besedo imajo mladi''
166, Prosto
167/168, Metodologija logike, Skupina vsebuje tematike od raziskovalnih postopkov do razvoja teorije in zakonov. Primera sta Šusterjeva knjiga ''Kaj delajo filozofi?'' ali Popperjeva ''Logika znanstvenega odkritja''
169, Prosto
7.3 17 Moralna filozofija. Etika. Praktična filozofija
Etika, v razredu 17, je precej sorodna z razredom 2 za religijo, še posebej podrazredom 241 Moralna teologija. Razred se začenja s tremi podskupinami posebnih priveskov z oznako .0 (pika nič). Uporabljamo jih za osnovne pojme in metode, naravo morale in moralna dejstva ter etične nauke in stališča. Dodajamo jih kateremukoli glavnemu vrstilcu iz tega razreda (UDCMRF12).
Razred se deli v podskupine:
*171 Individualna etika. Človekove dolžnosti do sebe
*172 Družbena etika. Dolžnosti do soljudi
*173 Družinska etika
*174 Profesionalna, poklicna etika, kamor sodi tudi Etični kodeks slovenskih knjižničarjev *175 Etika zabave in razvedrila
*176 Spolna etika. Spolna morala
*177 Etika in družba
*178 Etika in treznost
*179 Različna druga etična vprašanja, kamor sodijo krutost do otrok, tiskovna etika in etika do živali.
8 2 Verstva in teologija
Razred 2 obsega verstvo (religijo) in bogoslovje (teologijo). Struktura je naslednja:
Pozorni moramo biti na zelo obsežen seznam posebnih privesnih vrstilcev (glej tabelo 6 v poglavju Fasetne klasifikacije). Ti priveski so namenjeni celotni skupini 2. Svete knjige označuje posebni privesni vrstilec 2-23, torej 24-23 za budistične svete knjige, 27-23 Biblija, 28-23 za Koran. Toda tora je označena s posebnim privesnim vrstilcem v okviru judovstva 26-242, kot del Hebrejske Biblije 26-24. Posamezni podrazredi imajo tudi svoje posebne privesne vrstilce.
Razlikovati pa moramo tudi verske vsebine v tej skupini od ljudskih verovanj v skupini 398.3.
9 3 Družbene vede
Družbene vede sodijo v obsežen oddelek 3. Spremlja ga vrsta težav, ki izvirajo iz ved samih. Ni dokončnega mednarodnega soglasja o tem, katere so družbene vede, zato je izbira ved za razred 3 nekakšen zahodnjaško obarvan kompromis, saj med uporabniki prevladujejo zahodnoevropske dežele. Za nekatere družbene vede je tudi značilna neusklajena terminologija. Nekateri strokovnjaki v ožjih disciplinah še niso dosegli soglasja o poimenovanju posameznih pojmov. To se odraža tudi v klasifikaciji. Zlasti tisti, ki imajo manj izkušenj s takimi disciplinami, bodo imeli večje težave v iskanju ustreznega poimenovanja v UDK (McIlwaine, 2000, str. 108 ). Tretja težava izhaja iz sestavljanja vrstilcev za izražanje sestavljenih pojmov, kar neizogibno pomeni razkropitev tematike na širše področje klasifikacijskih skupin v katalogih in seznamih. Pri tem lahko pomagata le doslednost pri sestavljanju vrstilcev in semantična struktura klasifikacijskega sistema (oziroma iz semantične strukture izhajajoča opozorila v normativni datoteki).
Oddelek 3 je sestavljen iz naslednjih razredov in podrazredov (UDCMRF12):
Celotnemu oddelku sta namenjena posebna priveska 3.07 in 3.08. Podajata pojme v zvezi z upravnimi organi, vlado in odgovornimi uradi, osebjem, uradniki in zaposlenimi ter podobno, kot na primer:
328.13.076 za dolžnosti vlade
Posebni privesni vrstilci so navedeni tudi pri posameznih podskupinah na različnih ravneh.
9.1 31 Demografija, statistika in sociologija
Skupina začenja s statistiko kot znanostjo, to je s teorijo in metodologijo statistike v skupini 311.
Opozoriti je treba, da sodijo v ta razred le splošne zbirke statističnih podatkov. Statistični podatki na določeno temo sodijo k določeni temi s svojim glavnim vrstilcem, ki jim je privešen splošni privesek za obliko (083.4) za tabele, razpredelnice iz tabele Id. To ilustrira naslednji primer (McIlwaine, 2000, str. 108 ) :
311.3(492):331.56 - vrstilec, ki označuje knjigo na temo nizozemske državne ali uradne statistike o brezposelnosti, medtem ko vrstilec
331.56(492)(083.4) označuje zbirko statističnih podatkov, satistične tabele o brezposelnosti na Nizozemskem.
Primer:
Znak ’’enostavnega odnosa’’, enojno dvopičje : je namenjen sestavljanju kompleksnih pojmov iz enostavnih (glej tudi poglavje Tabela 1b Enostaven odnos. Podrobna delitev. Stalno zaporedje). V zgornjem primeru ne moremo z enim, z enostavnim vrstilcem izraziti statistike in brezposelnih, ker tak pojem ni naveden v glavni tabeli. Najdemo pa lahko oba posamezna pojma, vsakega s svojim vrstilcem. Z znakom odnosa ju sestavimo in s tem pokažemo, da gre za interakcijo med njima. Enostavni odnos ima to značilnost, da je vseeno kateri od pojmov je pred dvopičjem in kateri mu sledi. Za listkovne sistematske kataloge smo običajno izdelali dva kataložna listka tako, da je bil vsak od vrstilcev enkrat na prvem mestu:
311.3(492):331.56
331.56:311.3(492)
Tako smo omogočili najdenje bibliografskega vira pod vsakim od enostavnih pojmov. Iskalnik v COBISS+ v iskanju po UDK ni zanesljiv, vseeno pa podvajanje vrstilca ni potrebno.
’’Stalno zaporedje’’ z znakom dvojnega dvopičja :: ima sicer enako vlogo kot enostavni odnos z znakom enojnega dvopičja, vendar je vrstni red med pojmoma oziroma vrstilcema pomemben in njegovo spreminjanje (obračanje) ni dovoljeno .
Ob razpravi o odnosu in sestavljanju vrstilcev se je treba spomniti tudi predhodne in naknadne koordiniranosti klasifikacijskih sistemov (glej poglavje Predhodno in naknadno koordinirana klasifikacija). UDK z enostavnim odnosom in s stalnim zaporedjem omogoča predhodno koordinacijo. Imamo pa tudi možnost naknadne koordinacije, tako da odnosa ne izrazimo, temveč le naštejemo enostavne vrstilce. Ponekod s tem izgubimo manj, drugod več pomena.
Statistični podatki o prebivalstvu sodijo v podrazred 312.
Skupina 314 Demografija in populacijske študije vsebuje vrstilce o temah statističnega študija prebivalstva.
Primer:
Znanstvena monografija ''Mnenja večinskega prebivalstva Slovenije o priseljevanju, priseljencih in integraciji'' Mojce Medvešek, Romane Bešter in Janeza Pirca je označena z vrstilcem:
316.653:314.15-026.48(497.4)
Vrstilec pove, da knjiga obravnava javno mnenje (316.653) v odnosu do priselitev (314.15-026.48) v Sloveniji (497.4). Morda bi bilo v tem primeru bolje privesek za kraj prvesiti prvemu vrstilcu. Saj bi tako rekli, da gre za javno mnenje v Sloveniji v odnosu do priselitev. Razlika pa je premajhna, da bi bila pomembna.
Sledi zelo obsežen razred 316 Sociologija. Začenja s splošnimi temami te discipline, kot so stališča in smeri. Sledi opis družbe in družbene strukture v skupini 316.3. Za strukture in skupine, ki niso naštete, lahko uporabljamo splošne priveske za osebe in priredja z drugimi glavnimi vrstilci.
Primer:
316.323.8(675)"18" kolonialna družba Zaira v 19. stol. (UDCMRF12)
Družbeni procesi, kot je npr. družbeni razvoj, sodijo v skupino 316.4. Naslednja skupina, 316.6, pa obravnava socialno psihologijo. Kot smo videli maloprej, sodi sem tudi raziskovanje javnega mnenja. Razred sociologije se zaključuje s skupino Sociologija kulture 316.7, obravnava pa kulturo v družbi. Dr. Ana Vogrinčič Čepič v intervjuju za Beletrino v živo * npr. govori o vlogi branja v družbi, kar je mogoče označiti z vrstilcema 316.74:028 (dejavniki v kulturi v odnosu do branja, oziroma branje v družbi).
9.2 32 Politika
Razred se deli na politično teorijo v skupini 321 in praktično politiko v vseh drugih skupinah (od 322 do 329) (McIlwaine, 2000 ). Poglejmo skupine (UDCMRF12):
McIlwaine (2000 ) tudi opozarja na tesno povezavo razredov 32 za politiko in 34 za pravo ter na pogosto uporabo splošnih privesnih vrstilcev za kraj.
Posebne območne organizacije, kot je Evropska unija, sodijo v razred 061.1 Uradne korporacije. Zato so lahko dela o Evropski uniji kot celoti označena z vrstilcem 061.1EU (UDCMRF12), kjer je 061.1 vrstilec za vladne organizacije in sodelovanje.
Primer: ''Pionirji EU: pionirji, ki so pomagali graditi današnjo Evropo'' , ki je dostopna tudi kot zvočna knjiga v slovenščini , nosi dva vrstilca:
061.1EU(091), kar pomeni zgodovinski pregled vladne organizacije z imenom European Union, ter
32-051(4-15):061.1EU, kjer 32-051 pomeni aktivne politike (glej tudi poglavje o splošnih privesnih vrstilcih s črtico) in splošni privesni vrstilec za kraj, ki pomeni Zahodno Evropo v odnosu do Evropske unije.
Politične stranke v skupini 329 so lahko razvrščene geografsko in abecedno po imenu (UDCMRF12):
329(410)Lab Britanska Laburistična stranka
329(430)SPD Socialdemokratska stranka Nemčije
9.3 34 Pravo
Razred začenja s skupino posebnih privesnih vrstilcev, ki izražajo splošno uporabne pojme v tem razredu. Oblike prava, primerjalno pravo in sodne pomožne vede, kot so sodna medicina, kemija in psihologija, so uvrščeni v podrazred 340.
Mednarodno pravo v podrazredu 341 je, kot smo že omenili, v tesni povezavi z mednarodno politiko v razredu 327. Podrazred 341 podrobno obravnava Organizacijo združenih narodov in druge skupnosti držav, sledijo subjekti in objekti mednarodnega prava, vojno pravo, diplomatsko in zasebno mednarodno pravo.
Podrazred 342 zajema javno, državno in ustavno pravo. Ljudstvu in državnemu ozemlju sledijo oblike države in oblike vladavine. Ustave sodijo v skupino 342.4, sledi državna oblast v skupinah 342.5 in 342.6. Človekove pravice v 342.7 in volilno pravo v 342.8 zaključujejo podrazred.
Kazensko pravo je uvrščeno v podrazred 343, v njem pa so splošna vprašanja kazenskega prava in vrste kaznivih dejanj v 343.2/.7 ločena od izvrševanja kazni in preprečevanja kaznivih dejanj v 343.8 ter kriminologije v 343.9.
Poseben podrazred 344 je namenjen vojaškemu kazenskemu pravu, v njem pa je v 344.6 vključeno tudi pomorsko pravo civilne mornarice. Slavna knjiga Svobodno morje Huga Grotiusa v izdaji Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani je označena z vrstilcema
344.6 trgovsko kazensko vojno pravo. Kazenski in disciplinski režim v trgovski mornarici
341.225.5(09) zgodovinski pregledi ter pravni in zgodovinski viri za mednarodno pomorsko pravo
Hugo Grotius (1583-1645) je bil nizozemski diplomat, pravnik, književnik, politični in pravni filozof ter velja za utemeljitelja sodobnega mednarodnega prava. V knjigi Svobodno morje (izvirnik izšel 1609) je utemeljil »pomembna načela mednarodnega prava, in sicer da je morje skupna last človeštva, zaradi česar si ga nihče ne more prilastiti, ter da ima vsaka država pravico do svobodne plovbe in trgovanja« (iz predstavitve knjige na spletni strani Založbe Univerze v Ljubljani .
Civilno pravo v podrazredu 347 zajema večino gradiva v kakšni splošni pravniški knjižnici. Sem sodijo pogodbe, družinsko in dedno pravo, gospodarsko in trgovinsko pravo, finančno pravo in intelektualna lastnina, civilno pomorsko in letalsko pravo, sodišča in pravdni postopek (McIlwaine, 2000 ).
Opazimo lahko, da so avtorske pravice označene z vrstilcem 347.78, medtem ko kršitev teh pravic sodi pod zgoraj omenjeno kazensko pravo in je označena z vrstilcem
343.533.9 (UDCMRF12).
Cerkvenemu pravu je namenjen poseben podrazred 348, vendar nas navodilo napotuje na versko in kanonsko pravo skupinah 2-428 ali 2-74 (UDCMRF12). Primer takega gradiva je knjiga Temelji kazenskega kanonskega prava Stanislava Slatinka . To delo označuje vrstilec 272-747:343, kar pomeni rimokatoliški pogled na kazensko pravo.
Sledijo še posebne pravne panoge z delovnim in agrarnim pravom, pravom o okolju in jedrski energiji v podrazredu 349.
Poleg posebnih privesnih vrstilcev .0 – uporabljamo jih lahko povsod v razredu 34 za pravo - so zelo uporabni tudi splošni priveski za obliko, ker s priveskom (09) opredeljujejo pravne vire. Uporabo ilustrira naslednji primer:
342.532(497.4)(094)
Vrstilec pomeni predstavniški dom, torej državni zbor, v Sloveniji (497.4) in pravni vir (094). Označuje pa npr. ''Poslovnik Državnega zbora RS'' .
9.4 35 Javna uprava. Vlada. Vojaške zadeve
Tu se razred 32 razširja z raznimi organi in aktivnostmi izvršilne oblasti. Zelo verjetno je, da bodo uporabnike zbirk in seznamov zanimali različni organi in ukrepi v določenem kraju ali državi, in ne vsi organi ne glede na državo. Zato je najpogostejša odločitev za dodajanje splošnih privesnih vrstilcev za kraj (McIlwaine, 2000 ). Primer:
351.72(450) javne finance v Italiji
Skupine 351/354 so namenjene javni upravi. Posamične dejavnosti javne uprave označujemo z enostavnim odnosom, npr. 351:502.172 Uradna zaščita ogroženih vrst (UDCMRF12).
Preostanek razreda 355/359 je namenjen vojaškim zadevam, vojskovanju, vojaški znanosti in vedi, obrambi ter oboroženim silam.
V tem razredu je smiselna tudi uporaba posebnih privesnih vrstilcev ki so skupni vsem razredom oddelka 3. Vrstilec za župana 352.075.51 izhaja iz skupine za upravne organe, oblasti in urade 3.07. Tu je treba opozoriti, da je do UDCMRF 2011 veljala skupina posebnih privesnih vrstilcev 35.07, katere uporaba je bila s posebnim dovoljenem omogočena v celi skupini 3.07. Z UDCMRF12 je bilo to navodilo smiselno premeščeno k 3.07 in ga pri 35.07 ni več (UDCMRF12).
9.5 36 Zagotavljanje psihosocialnih in materialnih življenjskih potreb
Tu gre pravzaprav za uporabno sociologijo v smislu reševanja socialnih problemov v družbi (McIlwaine, 2000 ). Razred se začenja s podrazredom 364 o socialnih problemih in vrstah socialne pomoči. Podrazred vsebuje vrsto posebnih priveskov 364-1/-7, vendar priveski 3.07/.08 niso prepovedani. Mnogi pojmi v tem razredu so sorodni pojmom v podrazredu 316 sociologija, 343 kriminologija in 61 medicina. Priročnik Zaščita otroka pred izvenšolskim nasiljem v izdaji Pedagoške fakultete Univerze v Ljubljani npr. nosi vrstilec 364:343.62-053.2(035), kar pomeni:
364 socialno varstvo
343.62-053.2 kazniva dejanja zoper otroke
(035) priročniki
Za krajšima podrazredoma 365 za stanovanjske potrebe in 366 potrošništvo sledi podrazred 368 zavarovalništvo. Ta je soroden finančnim zadevam v podrazredu 336 finance in 364.3 za socialno zavarovanje.
Za izražanje nenaštetih pojmov v zvezi s socialnimi zadevami lahko sestavljamo vrstilce in splošne priveske, zlasti priveske za osebe v tabeli Ik, kot kaže primer:
369.23:622.35-051 osebno zavarovanje delavcev v kamnolomih, kar se razlikuje od
364.3-624-057.15:622.35-051 obveznega socialnega zavarovanja, ki ga delodajalci plačujejo za delavce v kamnolomih.
9.6 37 Vzgoja in izobraževanje
Na začetku razreda je našteta dolga vrsta posebnih priveskov z oznako .0, ki označujejo teorijo, načela, metode in organizacijo izobraževanja. Že sama skupina 37.01 je obsežna in obravnava naslednje tematike (UDCMRF12):
Podrazreda 371 (Organizacija vzgoje in izobraževanja, šolstvo, osebje in vodstvo) ter 372 (Vsebina in oblike dejavnosti na predšolski stopnji ter učni predmeti vseh šolskih stopenj in tipov) sta bila 2001, opuščena.
Metodiko pouka zoologije z uporabo radijskih programov smo pred letom 2001 označili z vrstilcem
371.333:59:371.68:654.19 (avdiovizualne metode poučevanja – zoologija – avdiovizualna učna sredstva – radio)
Po tem letu je ta tematika označena tako:
37.016:59: 37.018.43:075.1 (študij zoologije – radijski tečaji) (UDCMRF12)
To je odraz preobrazbe oddelka iz bolj v manj enumerativnega, iz manj v bolj analitično-sintetičnega (fasetnega).
Omeniti je treba tudi, da je v seznamu vrstilcev UDK za iskanje v COBISS+ še vrsta zastarelih vrstilcev, npr. 371 in 378.18. V seznamu vrstilcev za iskanje (675c) ) (COMARC/B Format za bibliografske podatke, december 2020 ) je navodilo, naj se namesto 371 uporablja 37.091 in naj se namesto 378.18 uporablja 37.091.8. V šifrantu v COBISS+ pa takega historiata ni. Videti je, da katalogizatorji in katalogizatorke to spremembo upoštevajo. Na spremembo morajo biti pozorni zlasti informatorji, saj se pri iskanju gradiva morda ne smejo zadovoljiti le z najnovejšim vrstilcem. Težko pa je verjeti, da se tudi uporabniki in uporabnice takih sprememb zavedali. Morda bi jim to pojasnili v referenčnem pogovoru.
Sledijo še naslednji podrazredi (UDCMRF12):
Podrazred 379.8 za prosti čas in rekreacijo vključuje naslednje skupine (UDCMRF12):
McIlwaine, 2000 opozarja na dve sorodni skupini, in sicer oddelek 7 in turizem pod 338.48. Dejansko pa je sorodnih skupin še več.
* 338.48-53 v okviru turizma označuje rekreativne, razvedrilne dejavnosti, vendar ne športa. Je pa lahko povezan z obiskovanjem športnih prireditev, kakor kaže primer 338.48-61:796 za turizem ob športnih prireditvah (UDCMRF12). Ta vzorec lahko uporabimo za turistične izlete v Pariz ob olimpijskih igrah 2024 z vrstilcem 338.48-61:796.032.2’’2024’’(443.611).
* Medtem ko bi rekreativno planinstvo v Julijcih označili z vrstilcem 379.845(234.323.6), bi športno planinstvo označili z vrstilcem 796.52.
* Tudi ples je, kot smo videli zgoraj, lahko družabne narave, 379.828:793.3 za ples v dvoranah in drugih notranjih prostorih. Ima pa lahko različne vloge, npr. bogoslužno 26-536.6. Govorimo lahko o ljudskih plesih 394.3, o glasbi za plesne godbe 785.161, kar je dejansko vrstilec za glasbeno obliko. Imamo pa tudi različne možnosti opredelitve plesa v skupini 7, kjer so med drugimi umetnost giba 793.3, umetniški plesi 793.324, že omenjeni dvoranski družabni plesi 379.828:793.3 in tudi igre s petjem in plesom 796.13, kamor lahko razvrščamo različne priročnike za plesno vzgojo otrok (UDCMRF12).
* Ročna dela oziroma hobije lahko najdemo pod 379.82 in pod 745 za dekorativna ročna dela (UDCMRF12).
9.7 39 Kulturna antropologija. Etnografija. Šege. Navade. Tradicija. Način življenja
To je zadnji razred v oddelku družbenih ved. Obsega naslednje podrazrede (UDCMRF12):
Vsako tematiko iz tega razreda lahko razširimo z uporabo splošnih privesnih vrstilcev in s sestavljanjem vrstilcev, kot kaže nekaj primerov:
391-053.2 otroška oblačila (splošni privesni vrstilec za osebe)
391"329.7" nedeljska oblačila (splošni privesni vrstilec za čas)
391(497.57) istrska narodna noša (splošni privesni vrstilec za kraj)
391(=163.6) slovenska narodna noša (splošni privesni vrstilec za rase, etnične skupine in narodnosti)
392.73:061 Klubi za druženje (enostavni odnos med družabnostjo ter organizacijami in drugimi oblikami sodelovanja)
Podrazredi so povezani z različnimi drugimi oddelki, razredi in skupinami v glavnih tabelah. Med njimi naj opozorim na razlikovanje med ljudskimi in umetnimi zgodbami, pesmimi, igrami. Medtem ko ljudske pesmi označimo z vrstilcem 398.8, umetne postavimo pod književnost posameznih jezikov in jezikovnih družin 821-1. Knjiga slovenskih ljudskih pravljic bi bila označena z vrstilcem 398.2(=163.6)(02.053.2) za pripovedi in pravljice Slovencev za otroke. Knjiga slovenskih pravljic za otroke določenega pisatelja ali pisateljice npr. Ele Peroci pa bi bila označena z vrstilcem 821.163.6-93-343 za slovensko mladinsko književnost – pravljice.
Pri klasifikaciji ljudskega slovstva imamo tri možnosti: lahko glavnemu vrstilcu dodamo splošni privesni vrstilec za rase, etnične skupine in narodnosti ali splošni privesni vrstilec za kraj. Lahko pa oba splošna privesna vrstilca kombiniramo, kot je to pojasnjeno v poglavju o splošnih privesnih vrstilcih za rase, etnične skupine in narodnosti.
* Če želimo izpostaviti jezikovni oziroma rasni, narodni ali etnični vidik, bomo vrstilec oblikovali s priveskom za raso, etnično skupino ali narodnost (tabela 1f) na osnovi splošnega privesnega vrstilca za jezik, npr. slovenske ljudske pravljice za otroke 398.2(=163.6)(02.053.2).
* Če vežemo določeno ljudsko slovstvo na geografsko področje, bomo uporabili splošni privesni vrstilec za kraj (tabela 1e), npr. slovenske ljudske pravljice za otroke 398.2(497.4)(02.053.2).
* Če želimo izraziti oboje, tako krajevni kot tudi rasni, etnični ali narodni vidik, bomo uporabili splošni privesni vrstilec za rase, etnične skupine in narodnosti na osnovi splošnega privesnega vrstilca za jezik in na osnovi splošnega privesnega vrstilca za kraj, npr. rezijanske pravljice 398.2(=163.6:450.365), slovenske pravljice s Porabja 398.2(=163.6:439).
Privesek za rase, etnične skupine in narodnosti ali privesek za kraj se pri slovenskih ljudskih pravljicah uporabljata (večinoma) sinonimno, pogosteje se uporablja privesek za kraj. Privesek za rase, etnične skupine in narodnosti se uporablja predvsem pri ljudskem slovstvu, ki ga ne moremo geografsko vezati na eno državo, npr. arabske ljudske pravljice 398.2(=411.21), romske ljudske pravljice 398.2(=214.58). V primeru, da imamo publikacijo za otroke z ljudskimi pravljicami slovenskih Romov, bi zgradili vrstilec na osnovi splošnega privesnega vrstilca za jezik in splošnega privesnega vrstilca za kraj, dodali bi pa tudi splošni privesni vrstilec za obliko 398.2(=214.58:497.4)(02.053.2).
Imamo tudi primere, ko je ljudska pravljica prilagojena oziroma izdelana po načelih lahkega branja, npr. Zlata ptica v izdaji zavoda RISA je označena z vrstilcem za knjigo slovenskih ljudskih pravljic za osebe s težavami v duševnem zdravju 398.2(=163.6)(02.056.34). Sestavljanje vrstilca za knjige za določeno skupino uporabnikov je le s primerom prikazano v tabeli splošnih privesnih vrstilcev za obliko 1d (UDCMRF12). Gre pa za pripenjanje splošnega privesnega vrstilca za osebe iz tabele 1k (UDCMRF12). Splošni privesni vrstilec za osebe v takem primeru pripnemo s stično piko in ne zapišemo črtice, ki je sicer znak za splošne privesne vrstilce v tabeli 1k.
10 5 Matematika in naravoslovne vede
Ob izidu priročnika UDK (Univerzalna, 2006 ) leta 2006 je oddelek 5 obsegal petino vrstilcev celotne klasifikacije (20,7 %), medtem ko so predhodne oddelki skupaj komaj presegali ta delež (0 s 3,3 %, 1 z 1,5 %, 2 s 4 % in 3 z 12,8 %). Po drugi strani je oddelek 6 takrat obsegal dobro polovico vrstilcev celotne klasifikacije (51 %) (Univerzalna, 2006 ). Oddelek 5 je torej za oddelkom 6 za uporabne znanosti, medicino in tehniko najobsežnejši oddelek v UDK. Oddelka 5 in 6 sta ostanek tradicionalne delitve na fiziko nežive in žive narave. Razvoj v matematiki in naravoslovju v preteklem stoletju je pustil močan pečat v tem oddelku. O tem priča npr. skupina 502/504 za ekologijo, vedo o okolju, varstvo naravnih virov ter ogrožanje okolja in njegovo varstvo. Skokovit razvoj je razviden v množici vrstilcev, v številu hierarhičnih ravni in v dolžini vrstilcev. Možnosti za izražanje sestavljenih pojmov s kombinacijo enostavnih vrstilcev je manj kot npr. v skupini 8, kjer je fasetizacija najbolj izrazita. V oddelku 5 je razmeroma veliko posebnih privesnih vrstilcev, a so specifični za posamezne podskupine. Ker oddelek združuje različna znanstvena področja, je razumljivo, da je možnosti za fasetizacijo celotnega oddelka malo.
Oddelek 5 je sestavljen iz naslednjih razredov in podrazredov (Univerzalna, 2006 ; UDCMRF12 ):
Oddelek se začenja z razredom 502/504 za ekologijo, vedo o okolju, varstvu naravnih virov ter ogrožanju in varstvu okolja.
Razred 51 Matematika se začenja s skupino posebnih privesnih vrstilcev (51-3/-8). Nato sledijo podrazredi 510 Osnovna in splošna obravnava matematike, 511 Teorija števil, 512 Algebra, 514 Geometrija, 515.1 Topologija, 517 Analiza ter nekaj skupin od 519.1 Kombinatorika in teorija grafov do 519.8 Operacijske raziskave (OR): matematične teorije in metode. Skupina 512 je z izdajo UDCMRF12 doživela znatne spremembe (UDCMRF12 ).
Razred 52 za astronomijo, astrofiziko, raziskovanje vesolja in geodezijo se začenja s skupino posebnih privesnih vrstilcev 52-1/-8, veljavnih le za 520/524. Podrazred 520 obsega astronomske instrumente in tehnike. Podrazred 521 obsega teoretično astronomijo in nebesno mehaniko. 523 pa predstavlja Sončni sistem. Tu imamo nebesna telesa, npr. 523.34 za Luno (in selenologijo, t. j. vedo o proučevanju Lune), Zemljo kot nebesnim telesom 523.31 in drugimi planeti in njihovimi sateliti. Nebesna telesa pa lahko najdemo tudi med splošnimi privesnimi vrstilci, npr. za Luno (158), ki sodi pod (157) za planete, njihove regije in kraje ter (15) Vesolje (UDCMRF12 ). V COBIB-u močno prevladuje uporaba glavnega vrstilca, in to tako za astronomske vire kot tudi za astrološko literaturo. Splošni privesni vrstilec (158) je uporabljen le trikrat (preverjeno 20. 11. 2024), primeren pa bi bil npr. za Lunin oziroma Mesečev atlas 912.44(158). Bi pa isti atlas lahko označili tudi z vrstilcem 523.34(084.4), kjer splošni privesni vrstilec za obliko izraža atlase. Tudi za koledarje imamo splošni privesni vrstilec, in sicer (059.3). Podrazred 524 je namenjen zvezdam (UDCMRF12 ).
Podrazred 527 je bil do leta 2001 namenjen pomorski (navtična) in zrakoplovni (aeronavtični) astronomiji in navigaciji.
V podrazredu 528 so opisani geodezija, topografska izmera, fotogrametrija, daljinsko zaznavanje in kartografija. Opozoriti je treba, da ima vojaška topografija posebno mesto v skupini 623.6.
Kronologija je od leta 1995 označena z vrstilcem 006.92 (UDCMRF12 ; Major changes and revisions to the UDC 1993-2013 ). Prej je bila označena z 529.
Fizika v razredu 53 obsega naslednje podrazrede: 530 Teoretične osnove fizike: 531/534 Mehanika, 535 Optika, 536 Toplota. Termodinamika. Statistična fizika, 537 Elektrika. Magnetizem. Elektromagnetizem, 538.9 Fizika kondenzirane snovi. Fizika trdne snovi in 539 Fizikalna zgradba snovi. V zadnjem podrazredu najdemo tudi jedrsko fiziko.
Ves razred in nekateri podrazredi imajo veliko posebnih privesnih vrstilcev, kar omogoča veliko sintetiziranja. Če je potrebno, lahko uporabimo oboje, v celotnem razredu veljavne posebne privesne vrstilce in tiste za posebno skupino, npr. umerjanje aparatov za opazovanje sledi elektronov
539.124.1.073.089
* 539.124 elektroni
* 539.1.073 aparati za prikazovanje sledi delcev
* 53.089.6 umeritev in preverjanje instrumentov (UDCMRF12 ). To velja za celoten razred in tudi oddelek.
V razredu 54 za kemijo, kristalografijo in mineralogijo moramo biti najprej pozorni na razloček med čisto kemijo, ta sodi sem, in kemijsko tehnologijo, ker sodi ta med uporabne vede v razred 66. Kot vsi razredi oddelka 5, ima tudi razred 54 množico posebnih privesnih vrstilcev za celoten razred (54-1/-7 in 54.01/.08, nato pa še sezname posebnih privesnih vrstilcev pri posameznih podrazredih in skupinah. Razred kemije ima naslednje podrazrede (UDCMRF12 ):
542 Praktična laboratorijska kemija. Preparativna in eksperimentalna kemija, 543 Analizna kemija, 546 Anorganska kemija, 547 Organska kemija, 548 Kristalografija in 549Mineralogija.
Navodilo pri podrazredu 543 pravi: Podrobnosti s posebnimi privesnimi vrstilci 54-1/-4 in 54.01/.08. Podrobnosti o analiziranih snoveh s kombinacijo dvopičja in podskupino 546 ali 547 npr. 543:669.14.018.291:546.26.06 Določitev ogljika v gradbenem jeklu (primer je prirejen po UDCMRF12 ). Vrstilec začne s 543 za analizno kemijo in jo po eni strani postavlja v enostaven odnos z Zlitinami železa z ogljikom, razen litin oziroma bolj konkretno z gradbenimi jekli 669.14.018.291, po drugi pa jo postavlja v odnos z ogljikom 546.26 oziroma analizo vsebnosti ogljika v gradbenem jeklu, kar izhaja iz posebnega privesnega vrstilca 54.06 za analizo, raziskava in manipulacija na splošno.
V okviru podrazreda 546 za anorgansko kemijo so našteti tudi vsi elementi v skupini nekovin in kovin v vrstnem redu rastočega atomskega števila. Za izražanje spojin navodilo priporoča uporabo apostrofa ('). Apostrof ima vlogo združevanja dveh ali več zelo podobnih vrstilcev. Pri sestavljanju pojmov z njim tisti del vrstilca, ki je enak pri vseh pojmih, zapišemo samo prvič, potem za apostrofom zapišemo samo različni del. Npr. za natrijev klorid (navadna ali namizna sol) je vrstilec 546.33'131 sestavljen iz 546.33 za natrij in 546.131 za klorovodikovo kislino in njene spojine, pri čemer je prvi del vrstilca 546 opuščen z apostrofom (UDCMRF12 ). V okviru 547, razreda organske kemije, je dovoljeno tvorjenje vrstilca z dodajanjem sestavin iz pravkar prikazane razdelitve, vendar seveda z vrstilci 547.2/.8 in uporabo apostrofa ali dodajanjem empirične formule. Dovoljeno pa je tudi zapisati formulo neposredno k 547, npr. 547CH4O za metanol (metilni alkohol) (UDCMRF12 ).
V slovenskih razmerah tako podrobno označevanje spojin z vrstilci UDK razmeroma redko. Knjižnice se pogosteje odločajo za splošnejše vrstilce in podrobnejše predmetne oznake. To je tudi razumljivo, saj je sestavljanje vrstilca za posamezno skupino že za same sestavljalce zapleteno, ker morajo dobro obvladati kemijo. Vprašljiva pa bi bila uporabnost sestavljenega vrstilca za spojine za uporabnike, ki ne poznajo zakonitosti gradnje UDK vrstilcev.
Razred za kemijo se zaključi s kristalografijo v podrazredu 548 in mineralogijo v podrazredu 549.
V razredu 55 so zemeljske in geološke znanosti. Razred se začenja z navodilom, naj regionalno geologijo klasificiramo z vrstilcem 55(1), torej z glavnim vrstilcem za geologijo in z ustreznim splošnim privesnim vrstilcem za kraj. Spomnimo se, splošni privesni vrstilec (1) pomeni kraj in prostor nasplošno. Konkretiziramo pa ga z določeno lokacijo (priveski (2/9)). V primeru knjige 70 geoloških zanimivosti Slovenije vidimo, da je kraj konkretiziran s splošnim privesnim vrstilcem za Slovenijo.
Oddelek začenja s teoretičnimi vidiki, kot so geofizika, geokemija, geobiologija in seizmologija v razredu 550. Sledi splošna geologija v skupinah 551.1/.4. Sem sodijo zgradba Zemlje, vulkani in drugi geodinamični pojavi, erozija in podobni zunanji pojavi geodinamike in geomorfologija, ta pa obsega tudi kraške pojave, kot so jame in razpoke. Tako bi slovenske kraške jame označili z vrstilcem 551.44(497.4). Med drugimi ta vrstilec označuje tudi zgibanko Zavoda Republike Slovenije za varstvo narave z naslovom Prepoznajmo in ohranimo živali naših jam
. Vsebinski opis tega bibliografskega vira je dopolnjen z dvema drugima vrstilcema:
* 551.44(497.4):591.9(24) kjer slovenske kraške jame stopajo v enostaven odnos z geografsko razporeditvijo živali v podzemlju izraženem s splošnim privesnim vrstilcem za kraj (24) ter
* 502:551.44(497.4), kjer so slovenske kraške jame v enostavnem odnosu z varstvom okolja (502).
Skupino 551.5 zavzema meteorologija, skupino 551.7 pa historična geologija. Medtem ko so bila geološka obdobja še v prejšnji izdaji (UDCMRF 2011) v okviru historičnih obdobij in med splošnimi privesnimi vrstilci za čas, so zdaj le med splošnimi privesnimi vrstilci za čas. Kenozoik je bil v UDCMRF 2011 označen tudi z glavnim vrstilcem 551.77. Z UDCMRF12 je označen le s splošnim privesnim vrstilcem za čas "628" (UDCMRF12 ).
Nauk o kamninah ali petrografija obsega podrazred 552. V ta razred sodi tudi proučevanje meteoritov kot kamnin, ne pa kot nebesnih teles ali pojavov. Nauk o rudah in njihovih nahajališčih pa sodi v podrazred 553. Razred se zaključuje s podrazredom 556 za hidrosfero oziroma vode nasploh. Podrazredi 554/555 in 557/559 še niso zasedeni.
Razred 56 za paleontologijo je z izdajo UDCMRF12 doživel veliko spremembo, kar opisuje tudi pojasnilo v opisu te izdaje (UDCMRF12 ). Vrstilec za primate 569.8 iz izdaje UDCMRF 2011 je preoblikovan v 599.8, kjer je razred 59 urejen po živalski taksonomiji.
Biologija zajema razred 57. Začenja se z vrsto posebnih privesnih vrstilcev, ki označujejo teorijo in različne procese. Prvi je podrazred 572 za fizično antropologijo. Sem uvrščamo proučevanje nastanka človeka in človeških ras. Navodilo nas opozarja naj v ta podrazred razvrščamo le fizično (biološko) antropologijo. Za kulturno antropologijo uporabimo vrstilec 39. Seveda je mogoče podrobnosti izraziti tudi s splošnimi privesnimi vrstilci za človeške rase, etnične skupine in narode (tabela 1f) in s splošnimi privesnimi vrstilci za kraj (tabela 1e) (UDCMRF12 ). Sledi podrazred 573 za splošno in teoretično biologijo. 574 za splošno ekologijo in biološko raznovrstnost je namenjen opisu rastlinskih in živalskih vrst, njihovega okolja in združb, medtem ko so vidiki varstva in zaščite okolja v že obravnavanih podrazredih 502/504. Sledijo genetika v 575, citologija v 576, biokemija v 577, virologija v 578 in mikrobiologija v 579.
Botanika v razredu 58 je bila deležna nekaj sprememb že pred prehodom v elektronsko okolje, torej pred letom 2001. Mnogo sprememb je doživela z izdajo UDCMRF12. Več sprememb pa je v tej izdaji še napovedanih (UDCMRF12 ). Zato je potrebno navodila zelo pozorno brati. Spremembe v UDK sledijo spremembam v botanični taksonomiji. Podobne spremembe se dogajajo z zoologijo v razredu 59. S tem je oddelek za naravoslovje zaključen. Biologija človeka je uvrščena v razred 61 za medicino.
11 6 Uporabne vede, medicina in tehnologija
Zoologija v razredu 59 se zaključuje s skupino 599.892.32 za rod Homo (človek). Vendar je po navodilu v UDCMRF12 treba za človeka uporabljati različne vrstilce v razredu 61, in sicer za fizično antropologijo 572, za anatomijo človeka 611, za fiziologijo 612 in za patologijo 616 (UDCMRF12 ). Razred medicine 61 poleg anatomije v 611 obravnava fiziologijo v 612, higieno v 613, javno zdravstvo v 614 in farmakologijo v 615, preden preide na medicino kot tako. Medicino obravnava v več podrazredih: v 616 za patologijo in klinično medicino, v 617 kirurgijo, ortopedijo in oftamologijo in v podrazredu 618 ginekologijo in porodništvo.
Kot je bilo omenjeno že v uvodu v oddelek 5 za matematiko in naravoslovje, je bil ob izidu priročnika UDK (Univerzalna, 2006 ) leta 2006 je oddelek 6 takrat obsegal dobro polovico vrstilcev celotne klasifikacije (51 %), medtem ko mu je naslednji oddelek po obsegu, oddelek 5 sledil s petino vrstilcev celotne klasifikacije (20,7 %) in so predhodni oddelki skupaj komaj presegali 20 % delež. Zaradi raznolikosti vključenih ved oziroma strokovnih področij v obeh oddelkih ni mogoča enotna fasetizacija za celoten oddelek. To se zrcali v velikem številu posebnih privesnih vrstilcev za posamezne razrede, podrazrede in podrejene skupine. Tako kot v oddelku 5, je tudi v oddelku 6 glavnim vrstilcem mogoče pripenjati tako za celoten razred veljavne priveske, kot tudi priveske, veljavne za posamezne podrazrede in podrejene skupine. Za pravilno uporabo je nujno pozorno branje in sledenje navodilom.
Obsežnost oddelka je v preteklosti zahtevala prave tektonske premike v sistemu klasifikacije. Od tu so se npr. preselili veliki razredi kot je računalništvo (iz 681.3 v 004 med leti 1995 in 2005 ) in management (iz 65.012 v 005 v času 2001-2002) Major changes and revisions to the UDC 1993-2013).
11.1 611/612 Biologija človeka
Anatomija v 611 in fiziologija v 612 sta opremljeni z nizom posebnih privesnih vrstilcev. V njih se tudi zrcali izrazita povezanost biologije človeka v 611/612 z biologijo v razredu 57 in zoologijo v 59. Primeri (Univerzalna, 2006 ;
UDCMRF12 ):
* Funkcionalne in razvojne značilnosti organov: 611.068.1/.6 se deli kot 591.4.068.1/.6
* Anatomske tehnike, eksperimenti in opazovanja: 611.08 se deli kot 57.08
Po drugi strani se anatomija in fiziologija povezujeta s podrazredi 616/618, torej patologijo in posameznimi medicinskimi skupinami od kirurgije do ginekologije in porodništva, npr.
* Angiologija. Kardovaskularni sistem 611.1 se deli kot 616.11/.14 (UDCMRF12 ).
Podrazred 613 zajema vse od klimatskih vplivov na človeka, prek dietetike, pijače, osebne nege, oblačil, do higiene stanovanj, zdravstvenega vpliva na delovnem mestu, zdravja in higiene v prostem času, odvisnosti od različnih snovi in do zdravja in higiena z ozirom na starost, spol ali etnično pripadnost.
Podrazred 614 navaja pojme v zvezi z javnim zdravstvom in varstvo pred nezgodami, kot so sanitarna inšpekcija, gasilstvo, veterinarska higiena v klavnicah in podobno.
Sledi podrazred 615 za farmakologijo, terapevtiko in toksikologijo, navaja pa zdravila, njihovo pridobivanje. Razen fizioterapije vključuje tudi različne druge zdravilne metode in tehnike, vključno s psihoterapijo in hipnozo. Slednji dve podskupini se ustrezno povezujeta s psihiatrijo in psihologijo. Zlasti na področju zdravil pa se ta podrazred povezuje z anatomijo v 611 in fiziologijo v 612. Nekaj sprememb je podrazred doživel z izdajo UDCMRF12. Zdravljenje s sevanjem se je npr. preselilo iz 615.849.12 v 615.849.1:544.58, kjer gre namesto za ponavljanje pojmov v različnih hierarhijah za fasetizacijo z vzpostavljanjem enostavnega odnosa med terapijo in ustreznim terapevtskim sredstvom s področja kemije ali fizike (UDCMRF12 ).
11.2 616/618 Medicina
Medicina v ožjem pomenu besede obsega podrazrede 616/618. Patologija in klinična medicina v podrazredu 616 se začenja z dolgim seznamom posebnih privesnih vrstilcev, ki naštevajo različne bolezni in okvare, njihove vzroke, bolnike, preiskave in zdravljenje. Če je kje potrebno razlikovati posamezne osebe ali zdravnike in paciente, lahko uporabimo splošne privesne vrstilce za osebe, npr. 616.24-052 za pljučnega bolnika in 616.24-051 za zdravnika pulmologa (oba sta splošna privesna vrstilca za osebe). S splošnimi privesnimi vrstilci za osebe po poklicni dejavnosti lahko izrazimo tudi medicino dela, npr. 616-057 (UDCMRF12 ).
Posebnim privesnim vrstilcem sledijo po organskih sistemih predstavljene bolezni od bolezni krvnega obtoka do bolezni živčevja. Posebna skupina so infekcijske bolezni. S posebnimi privesnimi vrstilci lahko izrazimo več vidikov in sicer tako, kot kažejo primeri:
616.12-053.9 starostne bolezni srca
616.4-056.7 dedne endokrine bolezni
616.28-089 kirurško zdravljenje ušesnih bolezni.
Zobozdravstvo je zajeto v skupini 616.31 v okviru bolezni prebavil. Psihiatrija v skupini 616.89 sodi v okvir nevrologije, nevropatije in bolezni živčnega sistema (UDCMRF12 ).
V okviru podrazreda 617 za kirurgijo sta posebej našteti ortopedija in otorinolaringologija, medtem ko kirurgijo drugih delov telesa navajamo tako, kot so deli telesa predstavljeni v skupini za anatomijo. Porodništvo in ginekologija sodita v podrazred 618.
Razred 61 ne vključuje več 619 za veterino oziroma za bolezni domačih živali. Bolezni neudomačenih živali še vedno uvrščamo k zoologiji in sicer 591.2 tako, da ta vrstilec priredimo vrstilcu za vrsto, npr. 591.2:599.32 za bolezni glodalcev. Bolezni domačih in drugih koristnih živali so v skupini za veterinarstvo 636.09. Kljub temu, da je podrazred 619 že dolgo opuščen, v COBISS+ najdemo nad 3300 zapisov za publikacije iz leta 2024 s tem vrstilcem (poizvedba 30. 11. 2024). Tudi v Splošnem spletnem slovenskem geslovniku sta dve gesli še vedno povezani z opuščenim vrstilcem 619 (Slinavka in parkljevka ter Zavetišča za živali, poizvedba 30. 11. 2024). Verjetno gre v obeh primerih za napake. Specifične bolezni, ki se prenašajo z živali na človeka (vključno s slinavko in parkljevko), niti ne sodijo k veterinarstvu. Označene na bi bile z enostavnim odnosom 591.2:616, kar pomeni bolezni neudomačenih živali v odnosu s patologijo in klinično medicino. Bolezni domačih živali so prav tako označene z enostavnim odnosom, in sicer 636.1.09:616.24, kjer v prvem vrstilcu izrazimo bolezni domačih konj, v drugem pa pljučne bolezni ter zdravljenje (UDCMRF12 ).
11.3 62 Inženirstvo in tehnologija na splošno
To je najobsežnejši razred v vsem klasifikacijskem sistemu. Tesno je povezan s fiziko, s kemijo, z geologijo v oddelku za naravoslovje pa tudi z različnimi tehnologijami v razredih 67 za kemične in sorodne industrije ter 68/ 69 za razne industrijske panoge in obrti. Ta razred se tudi ponaša z najdaljšim seznamom posebnih privesnih vrstilcev, ki se delijo več skupin (UDCMRF12 ):
62-1 Splošne značilnosti strojev
62-2 Nepremični in premični sestavni deli strojev
62-3 Deli in pogoni za kontrolo fluidov. Ventili, zapirala itd.
62-4 Stanje, položaj, oblika materiala, površine, objektov, izdelkov
62-5 Režim dela in upravljanje s stroji in procesi
62-6 Karakteristike goriv in izvorov toplote pri strojih in napeljavah
62-7 Naprave za servisiranje, vzdrževanje in zaščito strojev
62-8 Stroji glede na vrsto pogona, pogonske moči. Energetski viri za stroje
62-9 Spremenljivke, stanja in karakteristike proizvodnih procesov, oprema in postrojenje
Vseh teh posebnih privesnih vrstilcev pa ne smemo uporabljati povsod v razredu 62. Pri vsakem je posebej navedeno, kje je uporaba dovoljena ali ne. Poleg teh posebnih privesnih vrstilcev so v posameznih skupinah navedeni še lokalni posebni privesni vrstilci, veljavni le za določeno skupino, npr. v podrazredu 622 so posebni privesni vrstilci 622.01/.06 so posebni privesni vrstilci za rudarstvo. Sicer se razdred 62 deli na(UDCMRF12 ):
620 Preiskava materiala. Blagoznanstvo. Energetske centrale. Energetika, npr. 620.163:629.3.042 za tehnološke teste ustreznosti notranje opreme avtomobilov (zemeljskih vozil razen železniških).
621 Splošno o strojništvu. Jedrska tehnika. Elektrotehnika. Mehanska tehnologija nasploh, kamor npr. sodijo tudi 621.311.21 hidroelektrarne.
622 Rudarska tehnika, npr. o idrijskem rudniku za otroke 622(497.4Idrija)(02.053.2), vključuje pa tudi mineralne vrelce 622.322.
623 Vojna tehnika. Balistične tabele Jurija Vege bi npr. lahko sodile v zgodovino balistike z vrstilcem 623.5(091) ali pod balistiko v sedemnajstem in osemnajstem stoletju z vrstilcem 623.5"16/17".
624 Gradbeno inženirstvo in nosilne konstrukcije na splošno, Navodilo opozarja naj za označevanje gradbenih materialov, gradbenih obrti in konstrukcij uporabljamo razred 69, za gradbene dele in elemente podrobneje 692. Za arhitekturno načrtovanje in vrste gradnje glede na namen uporabljamo 72. Razglednica s fotografijo še celega borovniškega železniškega mostu , od katerega občudujemo le še ruševine, je označena z vrstilcem 624.21:625.1(497.4Borovnica) za mostove v odnosu z železnico.
625 Tehnika prometnih poti. Gradnja železnic. Gradnja cest in poti
626/627 Hidrotehnika in konstrukcije. Objekti v vodi, kamor bi sodil tudi e-vir Pod Gruberjevimi krošnjami: revitalizacija nabrežij Gruberjevega prekopa z vrstilcem 712.2:626.17(497.4Ljubljanica)(0.034.2) (urejanje krajine v odnosu z utrjevanjem kanalskih bregov in obrežij) . Tu vidimo prej omenjeno povezavo med gradbeništvom in arhitekturo.
628 Zdravstvena tehnika. Voda. Sanitarne naprave. Svetlobna tehnika vključuje tudi npr. pitno vodo 628.1.033.
629 Tehnika transportnih vozil, kamor bi sodili tudi avtonomni avtomobili z vrstilcem 629.331.014.9. Posebni privesni vrstilci navajajo vrste vozil in njihove dele ter opremo. V skupinah od 629.3/.7 so obravnavana kopenska, vodna, železniška, zračna in vesoljska vozila. Muzejska zbirka koles, kot jo prikazuje katalog Muzeja novejše zgodovine z naslovom Kolesa usod , je npr. označena z vrstilcem 069.5(497.4):629.322.
11.4 63 Kmetijstvo, sorodne vede in tehnologije. Gozdarstvo. Kmetovanje. Izkoriščanje divjih rastlin in živali
630 gozdarstvo: Za ta podrazred je značilna uporaba zvezdice (*). V navodilu je pojasnilo, da v Sloveniji za podrobnejšo klasifikacijo gozdarstva uporabljamo Oxfordsko gozdarsko klasifikacijo (GFDC - Global Forest Decimal Classification iz leta 2006) (UDCMRF12 ). Knjiga Kras 2022: spomini na požar je označena z vrstilcema 630*43(450.36+497.4-15)"2022"(082) in 614.841.42:630(450.36+497.4-15)"2022"(082). Ta kompleksni vrstilec je sestavljen tako:
* 630*43 gozdni požari
* (450.36+497.4-15) splošni privesek za Furlanijo Julijsko krajino in zahodno Slovenijo
* splošni privesek za čas izraža leto 2022 in
* splošni privesek za obliko (082) uporabljamo za zbornike (UDCMRF12 ), v konkretnem primeru gre za dvojezično publikacijo s fotografijami, ilustracijami in besedili številnih avtorjev in avtoric.
Drugi vrstilec prav tako izraža gozdne požare, vendar izhaja iz požarne nevarnosti in zaščite pred požari (gasilstva).
631/635 Upravljanje kmetij in farm. Agronomija. Hortikultura: Podrazred 631 vsebuje splošna vprašanja, kot so organizacija kmetijskih skupnosti in dela, obratovalna poslopja, orodja in stroji ter proizvajanje pogonske sile in transport v kmetijstvu. Kmetijskim strojem je namenjenih nekaj posebnih privesnih vrstilcev, ki opredeljujejo vrsto orodja glede na dela, kombinacije strojev in pogon. Tako bi tradicionalni plug za konjsko ali volovsko vprego označili s sestavljenim vrstilcem 631.312.071.4, kjer 631.312 pomeni pluge, 631.3.071 pa je posebni privesni vrstilec za vprežno orodje (UDCMRF12 ).
Pedologiji (raziskovanju prsti, tal) je namenjena skupina 631.4, medtem ko sodi gnojenje v skupino 631.8. Posamezna kmetijska dela (npr. cepljenje, sajenje ali mlačev) so našteta v skupini 631.5. Poljedelske tehnike, kot sta krčenje in namakanje, pa sta v skupini 631.6. Poškodbam, boleznim in škodljivcem rastlin ter varstvu rastlin je namenjen podrazred 632. V podrazredu 633 pa so naštete posamezne poljščine od žit v 633.1 do aromatičnih, začimbnih, barvilnih in zdravilnih rastlin v 633.8 in drugih uporabnih rastlin, kakršni so gumijevci. Podrazred 634 je namenjen sadjarstvu, 635 pa vrtnarstvu. Oba podrazreda sta razdeljena po gojenih rastlinah.
626 Živinoreja na splošno. Vzreja živali. Živalska proizvodnja: Podrazred obravnava skupine domačih živali od goveda prek kokoši do mačk in kožuhovinarjev. Gojenje živali, ki niso naštete v podrazredu, lahko izrazimo z odnosom z vrstilcem iz zoologije, npr. 636.99:595.140 za gojenje pijavk (UDCMRF12 ).
637 je podrazred za proizvode iz domačih živali in divjadi, torej mlekarstvo, sirarstvo, jajca, meso, krzno, koža in volna, in podobno. V podrazredu 638, ki je namenjen gojenju žuželk in drugih členonožcev, je za nas pomembno čebelarstvo v skupini 638.1. Tu pa je tudi gojenje sviloprejk in gojenje živali za zaščito rastlin oziroma za zatiranje škodljivcev (UDCMRF12 ).
639 obsega lov, ribolov, vzrejo rib in ribogojstvo. Ribištvo kot gospodarsko dejavnost v skupini 639.2 je treba razlikovati od športnega ribolova v 799.1. Prav tako je treba razlikovati med lovom v 639.1 in športnim lovom v 799.2. Lov na polhe je lahko tudi etnološka dejavnost, npr. Polharska dediščina Loške doline je označena z 39:639.112(082), kar pomeni etnologijo v odnosu z lovom na male kožuharje. Lahko pa bi lov na polhe izrazili z enostavnim odnosom med lovom na male kožuharje in vrstilcem za polhe iz živalske sistematike 599.322.2.
11.5 64 Gospodinjstvo
Po proizvodnji hrane nekako logično sledi razred 64 za gospodinjstvo, kjer najdemo poleg vrst gospodinjstev (sem sodijo tudi hoteli in gostišča) tudi živila in njihovo pripravo ter obede in posodo. Razred se začenja z navodilom, da lahko pri obravnavanju posameznih naprav in strojev v gospodinjstvu uporabimo delitev iz 62-1/-9. Sledi vrsta na razred 64 omejenih posebnih privesnih vrstilcev, ki izražajo način dela, stanje gospodinjstva, planiranje, vodenje, velikost in podobno(UDCMRF12 ).
Vrste gospodinjstev so naštete v podrazredu 640, priprava živil pa v 641. Obedi in namizna oprema sodijo v podrazred 642. V podrazredih 643/645 so dom in oprema gospodinjstva, naprave za zdravje in udobje v bivališču ter pohištvo in gospodinjska oprema . V pododdelku 646 je mesto za oblačila in nego telesa. Pranje in čiščenje je obravnavano v podrazredu 648. Priročnik o čiščenju z naravnimi sredstvi je npr. označen s sestavljenim vrstilcem 648.5:646.61(035) za čiščenje in vzdrževanje hiš in bivališč v enostavnem odnosu s čistili. Kemično čiščenje v podrazredu 646 je namenjeno samo oblačilom, medtem ko je kemično čiščenje v 648 lahko namenjeno tudi drugim predmetom, kot so odeje in podobno. Razred zaključuje podrazred 649 za domačo nego otrok in bolnikov ter skrb za goste, kjer vrstilcu 649 pripenjamo splošni privesni vrstilec za osebe.
Ta razred ne obravnava dietetike, ker sodi ta v okvir medicine pod 613. Proizvodnja hrane pa sodi h kmetijstvu in živinoreji v razredu 63 ali pa v živilsko tehnologijo v podrazredu 664.
11.6 65/68 Predelovalna industrija in obrt
65 Komunikacijska in prometna industrija. Računovodstvo. Knjigovodstvo. Poslovodenje. Odnosi z javnostmi: Razred se začenja s podrazredom 654 Telekomunikacije in daljinsko vodenje, krmiljenje (organizacija, storitve), v katerem je dovoljena uporaba posebnih privesnih vrstilcev 62-1/-9 in specifičnih za ta podrazred, 654.01/.09. Med primeri najdemo 654.15:621.395.721.5 za mobilne telefonske storitve, kjer so telefonske storitve v odnosu s prenosnimi telefoni. Več skupin iz tega razreda je zastarelo ali so bile spremenjene in preseljene, npr. v 005 (UDCMRF12 ).
655 Grafična industrija. Tiskarstvo. Založništvo. Knjigotrštvo. Na spletu dostopen katalog razstave o zgodovini tiskarstva v Slovenskem tehniškem muzeju je označen z vrstilcem 069.5(497.4Bistra):655.1(083.824), kar pomeni razstavni katalog muzejske zbirke v Bistri v Sloveniji, v odnosu s tiskarstvom.
656 Prevozne in poštne storitve. Organizacija in nadzor prometa(UDCMRF12 ): Podrazred je namenjen transportnim storitvam ter organizaciji in kontroli prometa, ob kopenskem, vodnem in zračnem prometu sodi semkaj tudi poštna služba. V tem podrazredu lahko razen vrste posebnih privesnih vrstilcev koristno uporabimo tudi splošne privesne vrstilce za kraj in čas.
657 Računovodstvo(UDCMRF12 ): Med računovodskimi in knjigovodskimi pojmi najdemo tudi inventuro in inventar 657.371, s katerima se tudi bibliotekarji in bibliotekarke redno ukvarjajo. Seveda pa je to nujna notranja dejavnost vseh samostojnih knjižnic.
658 Poslovni menedžment, administracija. Komercialna organizacija(UDCMRF12 ): Ta podrazred moramo razlikovati od razreda 33 za gospodarstvo in ekonomijo. V podrazred 658 uvrščamo tematiko organizacije in vodenja podjetja, ne pa drugih ekonomskih vidikov. V podrazred sodi tudi kadrovski menedžment, s primerom 658.3:005.962.15 za disciplino zaposlenih kot vprašanje upravljanja. To je tudi primer, ki s starejšo skupino povezuje novejšo skupino menedžmenta v 005, nedavno spremembo, ki je nastopila z izdajo UDCMRF12. Skupine 658.6/.9 krijejo trgovino, nabavo, komercialne dejavnosti. Podrazred 659 je namenjen oglaševanju in stikom z javnostmi. Odnosi z javnostjo so tudi predmet menedžmenta v 005.912.2.
11.7 66 Kemijska tehnologija. Kemijske in sorodne industrije
Razred je namenjen industrijski proizvodnji kemijskih in metalurških produktov ter proizvodnji hrane. Podrobnosti o industrijskih produktih in snoveh je mogoče izražati z enostavnim odnosom s skupinama 546 in 547 ter tudi s posebnimi privesnimi vrstilci 62-1/-9. Priveskov 62-3 ni dovoljeno uporabljati z vrstilci 661.185 (površinsko aktivne snovi) in 662.2 (razstreliva). Za razred je specifična skupina priveskov za kemijsko inženirstvo 66.01/.09 (UDCMRF12 ).
Ta razred je soroden s kemijo v razredu 54. V razred 54 sodi bazična kemija, medtem ko sodijo v razred 66 uporabni, industrijski postopki in proizvodi. V podrazredu 661 so kemikalije, npr fotokemijski material, gnojila, pesticidi, mila in drugi organski in anorganski kemični proizvodi. Posebej in sicer v podrazredu 662 so obravnavani eksplozivi in pirotehnična sredstva. Eksplozive smo srečali tudi v podrazredih 620 (blagoznanstvo) in 622 (rudarstvo). Tehnična mikrobiologija pa sodi v podrazred 663. Sem sodjo npr. vinarstvo, pivovarstvo in žganjarstvo pa tudi proizvodnja brezalkoholnih pijač, tobaka, kave in mamil(UDCMRF12 ).
Proizvodnja in konzerviranje živil sta združeni v podrazredu 664. Olja in druge maščobe, ki niso za hrano, so uvrščeni posebej v 665. Sem sodijo tudi izdelki iz naftnih derivatov, lepila in guma. Za steklo, keramiko, cement, umetni kamen in podobno je namenjen podrazred 666. Barvilska industrija pa je uvrščena v podrazred 667(UDCMRF12 ).
Zadnji od podrazredov je 669 za metalurgijo, kovine in zlitine. Ta ima vrsto posebnih privesnih vrstilcev, od katerih so nekateri podobni tistim iz 62-1/-9, ostali pa so drugačne narave, čeprav začenjajo s črtico in enako številko. Zato moramo navodilo o uporabi pozorno prebrati. Kovine so tudi naštete in očitna je podobnost z razredom 54. Pri redkih zemljah je tudi navodilo naj se 669.85/.86 deli kot 546.65/.66. Zavedati se je treba, da gre v razredu 54 za kovine kot dele spojin ali dejavnike pri reakcijah, v podrazredu za metalurgijo pa za uporabo kovin za izdelavo različnih uporabnih predmetov. Pri neželeznih kovinah lahko uporabljamo apostrof ' za izražanje zlitin(UDCMRF12 ). Na področju metalurgije imamo veliko kulturne dediščine. Nekaj je opisane v razstavnem katalogu Narodnega muzeja Slovenije z naslovom Ko zapoje kovina: tisočletja metalurgije na Slovenskem , ki je opremljena z razmeroma preprostim sestavljenim vrstilcem.
11.8 67 Razne industrije, obrti in rokodelstva in 68 Industrije, obrti in rokodelstva za sestavljanje in dodelavo izdelkov
Razreda 67/68 sta namenjena raznim industrijskim in obrtniškim panogam ter mehanski tehnologiji. V kratkem pregledu teh dejavnosti najdemo (UDCMRF12 ):
671 Predmeti iz plemenitih kovin, dragih kamnov
672 Predmeti iz železa in jekla
673 Predmeti iz neželeznih kovin, razen žlahtnih kovin
674 Lesne obrti in lesna industrija
675 Usnjarska industrija, vključno s krznom in umetnim usnjem
676 Industrija celuloze, papirja in kartona
677 Tekstilna industrija
678 Industrija makromolekulskih snovi. Industrija kavčuka. Industrija umetnih snovi
679 Industrije različnih predelovalnih materialov, npr. kamnoseštvo kot kulturna dediščina in je označeno z dvema vrstilcema s področja 679 in 71 v spletnem viru Vas Črnotiče med Krasom in Istro: vaško in cerkveno stavbarstvo ter njegovi mojstri .
681 Fina mehanika in instrumenti
682 Kovaštvo, podkovstvo in ročno kovano železje
683 Železnina, ključavničarstvo, polnjenje steklenic, svetila, grelni aparati
684 Pohištvene in podobne industrije, proizvodnja pohištva in tapetništvo, npr. 684.4:022.9 Oblikovanje in izdelovanje knjižničnega pohištva
685 Sedlarstvo, čevljarstvo, rokovičarstvo, potovalna in športna oprema ter predmeti za igre, npr. oprema za igre z žogo (košarko, odbojko itd. 685.632
686 Knjigoveštvo, metaliziranje, izdelovanje ogledal in pisalne potrebščine, npr. spiralna vezava 686.121.11
687 Oblačilna in kozmetična industrija
688 Galanterija, igrače in okrasni predmeti
689 Amaterske spretnosti. Tehnični hobiji, npr. 689:621.396 Amaterski radio
Razred v celoti pa tudi posamezni podrazredi imajo posebne privesne vrstilce za izražanje različnih prodrobnejših sestavljenih pojmov. Predmete in materiale pa lahko izražamo tudi z izražanjem odnosa, tako npr. 685.51:677.545 za kovčke iz bambusa. Razred 68 našteva v glavnem izdelke iz materialov, pridobljenih v razredih 66 in 67 .
11.9 69 Gradbeništvo. Gradbeni materiali. Gradbene obrti in dela
Razred 69 za gradbeništvo zaključuje oddelek 6. Našteva gradbene materiale, obrniške panoge in dela. Industrijska priprava gradbenega materiala sodi v 66/67. Gradnja mostov, cest, železnic, tunelov in pristanišč pa sodi v razred 62. Sorodna je tudi arhitektura, kamor pa sodijo vprašanja oblikovanja zgradb in sodi v razred 72 (več o tem pozneje). Razred se začenja z vrsto posebnih privesnih vrstilcev. Za zgradbe po gradivu in načinu gradnje uporabljamo posebne privesne vrstilce 69.01, ki izhajajo iz 642.01. Sledijo še posebni priveski za velikost, lego in obliko zgradbe (npr. stolpnice) ter za gradbišča in njihovo ureditev. Prvi podrazred velja gradivom in gradbenim delom, 691. Med gradivi srečujemo umetni kamen, njegova proizvodnja pa sodi v podrazred 666. Gradbeni deli in stavbni elementi so našteti v podrazredu 692 (UDCMRF12 ).
Sledi faseta za različne gradbene obrti. Zidarstvo in sorodne obrti so v podrazredu 693, lesena gradnja, tesarstvo in stavbno mizarstvo pa v 694. Oprema, servisi, inštalacije v zgradbah (sanitarne, plinske, električne, toplovodi so skupaj z ustreznimi obrtmi uvrščene v 696, ogrevanje, zračenje in hlajenje zgradb pa v 697. Zaključna in okraševalna dela, barvanje, zastekljevanje, tapetništvo, so v podrazredu 698. Zadnja je skupina 699.8 za zaščito gradbenih objektov, varnostna merila ter varnostne ukrepe, npr. 699.841 za protipotresno gradnjo (UDCMRF12 ).
12 7 Umetnost, razvedrilo in šport
Oddelek se začenja z dvema navodiloma. Dela določenih umetnikov lahko uvrščamo pod določeno umetnost in umetnikovo ime, kot kaže primer v tablicah: 75Rubens za Rubensova dela. Za osebe v zvezi z umetnostjo lahko uporabljamo splošne priveske –05 (Splošni priveni vrstilci za osebe in osebnostne značilnosti). Sledi dolg seznam posebnih priveskov 7.01/.9 Podskupine posebnih privesnih vrstilcev za umetnost (UDCMRF12):
Posebni priveski so razdeljeni v naslednje skupine:
Z neposredno abecedno določitvijo A/Z lahko dodamo tudi umetnikovo ime, zlasti če gre za kakšnega mnogostranskega umetnika, npr. Michelangela. Njegova dela lahko klasificiramo na tri načine:
7.071(450)"1475-1564" italijanski umetniki med 1475 in 1564
7.034(450) italijanska renesančna umetnost
Teorija umetnosti po obravnava pojme kot je npr. harmonija. Pri umetniški tehniki so navedeni materiali, orodje in podobno. Umetnostni slogi, označeni s posebnim priveskom obsegajo predzgodovinsko umetnost, evropske sloge in podobno. Zlasti zgodovinske sloge je včasih lažje opisati z imenom, npr. renesansa, kot z letnico. Vendar slogi ne izključujejo uporabe splošnih priveskov za kraj in čas, kar je zlasti za novejšo umetnost primernejše.
Vsebina umetniške upodobitve so lahko portreti ljudi, resnične ali izmišljene živali, simboli, nefigurativna umetnost ipd. S posebnim priveskom se uvaja povezovanje umetnosti z industrijo, trgovino in domom. To povezovanje prikažemo s simbolom za enostavni odnos, dvopičjem, npr. umetnost gledaliških kostumov 7.05:687.16.
Posebni privesek za poklice in dejavnosti v umetnosti 7.07 ne velja v razredu 77 za fotografijo. Ta skupina izraža profesionalne in amaterske ustvarjalce, kritike, ljubitelje in zbiralce ter trgovce in podobno. Navodilo pa nam dovoljuje uporabljati sestavljeni vrstilec 7.07:929 A/Z za biografije posameznikov iz teh dejavnosti, npr. 78.071.1(497.4):929Jenko D. v primeru razstavnega kataloga. Gre za predstavitev življenja slovenskega skladatelja Davorina Jenka. S posebnim priveskom 7.077 pa lahko izrazimo tudi amaterje v določeni dejavnosti v oddelku 7.
Posebni privesek 7.08 obravnava kombinacije umetniških del. Predvsem je uporaben in podrobneje razložen pri 78.08, posebnem privesku za oblike glasbenih del. Vidimo ga v visokošolskem učbeniku za glasbeno teorijo dr. Larise Vrhunc z naslovom ''Glasbeni stavek: oblikoslovje '' .
Privesek 7.09 uvaja še druge oblike umetniških del, kot so natečaji, filmske upodobitve in radijski ter televizijski posnetki. Televizijski prenos operete bi označili tako: 782.8.097. Prav ta privesek pa je tudi posebej naveden pri športu za televizijske prenose športnih prireditev 796.097.
Nasploh je potrebna previdnost pri uporabi posebnih priveskov 7.01/.9 v posameznih razredih 71/79. Ponekod so posebna opozorila, npr. pri 7.08 je opozorilo ''Glej posebne rabe pri 78.08, 792.08 in 796.08'' (UDCMRF12). Drugod so opozorila šele v razredu. Če ima katerikoli razred svoje posebne privesne vrstilce, moramo uporabljati te in ne posebnih priveskov za celotni oddelek. V razredu 71 ni seznama posebnih priveskov, kar je zanesljivo znamenje, da uporabljamo vse posebne priveske 7.01/.09. V razredu 72 so posebni priveski 72.01/.05. To pomeni, da moramo v tem razredu uporabljati posebne priveske 72.01/.05 in ne posebnih priveskov 7.01/.05. Uporabljati pa smemo posebne priveske 7.06/.09. Ponekod so vsebine podobne. 7.0 pomeni teorijo in filozofij umetnosti ter principe oblikovanja, proporcev in optičnega učinka. 72.01 pa pomeni teorijo in filozofijo arhitekture ter načela načrtovanja, proporcev in optičnega učinka. Drugod so različne, npr. 7.05 pomeni uporaba umetnosti (v industriji, trgovini, doma, v vsakdanjem življenju), industrijsko, komercialno oblikovanje itd., 72.05 pa pomeni predele, prostore in sobe, načrtovane za posebno rabo.
''Razred 71'' uvaja pojme za urejanje prostora (pokrajine, mesta, podeželje, parki, vrtovi). Podrazred 711 obravnava prostorsko urejanje, regionalno planiranje in urbanizem, torej planiranje mest, naseljevanja, uporabe prostora in planiranje komunikacij v njih in med njimi. Pri izražanju takih pojmov so običajni splošni priveski za kraj. Poseben podrazred, 712, je namenjen oblikovanju krajine, vanj sodi urejanje, planiranje in oblikovanje zelenih površin, kot so parki, igrišča, pa tudi narodni parki in kmetijska zemljišča kot del krajinske podobe. Primer za to je učno gradivo Hortikultura in krajina .
V podrazredu 718 je posebej opredeljeno planiranje in urejanje pokopališč, ker jih moramo razlikovati od pokopališč pri javnem zdravstvu (614.61), javni upravi (351.776) in arhitekturi (726.8). Pri javnem zdravstvu so pokopališča obravnavana z vidika javne higiene in ravnanja z umrlimi. V okviru javne uprave obravnavamo pokopališča z vidika skrbi lokalne uprave za javno zdravje (npr. upepelitev, prevoz mrličev, mrliški ogledi). V okviru 718 planiramo prostor za pokopališča in jih urejamo kot prostor, kakor to vidimo v znanstveni monografiji ''Dediščina spomenikov prve svetovne vojne: vojaška pokopališča, kapelice, spomeniki in spominska znamenja'' Vita Hazlerja .Pri arhitekturi pa govorimo o arhitekturnih elementih na pokopališčih, kot so mrliške vežice, krematoriji in grobnice. Za podrazred 718 je primer znanstvena monografija
Razred 72 je namenjen arhitekturi. Razločevati moramo med gradbeništvom, kot izvedbenim vidikom graditeljstva in arhitekturo, kot oblikovalnim in umetniškim vidikom. Zgoraj so že omenjene razlike med posebnimi priveski za ta razred in posebnimi priveski za celotni oddelek 7.
Podrazred 721 obravnava načrtovanje stavb nasploh, nato pa se v naslednjem podrazredu, 725, zvrstijo zgradbe po namenu. Razred se zaključi s posebnimi podrazredi za cerkveno arhitekturo (726), zgradbe za vzgojo, izobraževanje, znanstveno in kulturno udejstvovanje (727) in stanovanjske zgradbe (728).
Razred 73 za likovno umetnost, kiparstvo in umetno obrt je po številu razredov kratek, vendar pisan. Tu se ob umetniškem kiparstvu v ožjem smislu izdelovanja kipov nahajajo tudi numizmatika, umetniško oblikovanje keramike – torej lončarstvo - in umetniško oblikovanje kovin od zlatarstva do kovaštva. Sorodni pojmi sodijo v podrazred 749, saj zajema obrt umetniškega mizarstva, pečarstva in oblikovanja svetil. Ločiti moramo tudi umetniško oblikovanje kovin pod 739 od obdelovanja kovin v podrazredih 671/673. V oddelek 7 sodijo pojmi z vidika umetnosti, v oddelek 6 pa pojmi z vidika proizvodnje in industrije.
Risanje, naj bo umetniško ali tehnično, sodi v razred 74. Primer je knjiga risarskih tehnik za otroke z naslovom ''Kako narišeš 101 žival'' .
Razred zajema še več drugih dejavnosti. Podrazredi 745/749 so namenjeni uporabnim umetnostim in umetni obrti, kot so umetniško tkanje, ročna dela (vezenje, pletenje s pletilkami in tudi pletenje košar), oblikovanje notranje opreme prostorov, umetniško oblikovanje stekla in umetno mizarstvo. Pri umetniškem oblikovanju različnih materialov moramo biti pozorni na sorodne pojme. Lesna industrija sodi v 674, umetniško mizarstvo v 749, umetniško oblikovanje lesa (npr. posode, kipci) pa v 745. Navodilo tudi pravi, da lahko izrazimo umetniško izdelovanje določene vrste izdelka s kombinacijo z vzpostavitvijo enostavnega odnosa z glavnim vrstilcem iz oddelka 6 (UDCMRF12), npr. umetniško tkanje kravat 745.52:687.37. Tudi razrede samega oddelka 7 lahko priredimo v tem smislu, npr. notranja oprema knjižnic 747:727.
Slikarski umetnosti je namenjen razred 75. Posebni privesni vrstilci v tem razredu so podobni posebnim priveskom za celoten oddelek 7.01/.09, ali pa tudi ne. 75.056 npr. pomeni knjižno ilustracijo, medtem ko privesek 7.056 ne obstoji. Grafika ima poseben razred 76.
Fotografiji je namenjen razred 77. Pri fotografiji imamo dve vrsti posebnih priveskov.
* 77-1/-8 za značilnosti fotografskega mehanizma in fotografsko opremo, kjer se 77-7/-8 se deli kot 62-7/-8 ter
* Podskupine posebnih privesnih vrstilcev za fotografijo 77.01/.09. Razen 77.04 za umetniško fotografijo in za fotografije glede na motiv, ki izhaja iz 7.04, so drugi posebni priveski iz te skupine specifični za razred 77 (UDCMRF12).
V razred 77 sodi tudi kinematografija in to z vidika tehnike in snemanja filma. Zelo tesna zveza med fotografijo in tehniko v oddelku 6 je vidna tudi pri fotolitografiji. Ta fotografski postopek za izdelavo tiskarskih plošč namreč ni opredeljen pri tiskarstvu v podrazredu 655, temveč samo v 776.
Glasba v razredu 78 se deli v glasbeno teorijo (781), posamezne vrste glasbe (782/785) in glasbo za posamezne instrumente (786/789). Na primer podrazred 782 označuje odrsko glasbo, opero. Podrazred 783 pa cerkveno, nabožno, religiozno glasbo.
V razredu 78 veljajo posebni priveski 78.01/.09. Med njimi so nekateri specifični za 78, drugi izhajajo iz 7.01/.09.
Zadnjo večjo spremembo v razredu 78 je prinesla izdaja UDCMRF 2006 (Kovač, 2008 . Pomembna novost je podrazred 780.8 Glasba za solo instrumente. Za glasbo za posamezne instrumente uporabljamo kombinacijo podrazreda 780.8 s podrazredom 780.6 za posamezno glasbilo. Torej za glasbo za kitaro 780.8:780.614.131 (780.614.131 - kitare). V vzajemnem katalogu so še zapisi s starimi vrstilci (787.61 - kitare), zato pri iskanju skladb za katero koli glasbilo velja previdnost. To velja tudi za vse druge stare vrstilce, ki niso več v uporabi.
V razred 78 razvrščamo tudi glasbene posnetke. Dva primera iz vzajemega kataloga:
* 785.7.087.32:780.616.433(497.4)(086.76). označuje zvočni posnetek z naslovom ''Klavirska romantika'', s skladbami skladatelja Benjamina Ipavca v izvedbi Alenke in Igorja Dekleve :
** 785.7 je vrstilec za komorno glasbo za več koncertantnih instrumentov,
** 78.087.3 pomeni glasbo za več soloinstrumentov, pri čemer se 78.087.3 deli kot 785.7. Tu 786.72 pomeni due, torej 785.7.087.32 pomeni komorno glasba za due.
** 780.616.433 je vrstilec za klavirje.
** (497.4) je splošni privesek za Slovenijo in
** (086.76) splošni privesek za obliko, konkretno za optične zvočne zapise.
* Zvočni posnetek uglasbenih otroških pesmi Anje Štefan iz knjige ''Drobtine iz mišje doline'', ki jih je uglasbila Laura Zafred za Lutkovno gledališče Maribor ( ) je označen z dvema vrstilcema:
** 784.67 pomeni otroške pesmi kot glasbo. Dodana sta ustrezna splošna privesna vrstilca za kraj in za obliko.
** 821.163.6-93-1 pomeni slovensko mladinsko poezijo kot literaturo. Tu bi si upravičeno dovolili abecedno razširitev 821.163.6-93-1Štefan A.
** Pozor: Ljudske otroške pesmi, bi bile razvrščene v razred 39 z vrstilcem 398.831. O tem smo več pisali v poglavju o razredu 39. Ker imamo avtorske pesmi, jih razvrstimo v 82.
** Podobno bi razvrstili tudi drugo popularno glasbo, npr. zvočne posnetke skupine FolkRola ali pevke Eve Hren a.
Za lažjo predstavo o vrstilcih za glasbo na spletu najdemo postavitev gradiva na Glasbeni šoli Jesenice, kjer so v okviru postavitve gradiva predstavljeni vrstilci za glasbo . Na temo postavitve gradiva po glasbilih je pisala tudi Kovač (2009)
Razvedrilo, zabava, igre in šport v razredu 79 zaključujejo oddelek. Prvi podrazred, 791, je namenjen kinematografiji in filmom. Sledi gledališka umetnost v podrazredu 792. Družabne zabave in plesi sodijo v podrazred 793. Namizne igre (npr. poker) in igre na deski (npr. šah) sodijo v podrazred 794. Posebej sta opredeljena športni ribolov in strelstvo (799), da ju ločimo od gospodarskih panog ribolova in lova v oddelku 6. V vseh razredih in podrazredih previdno uporabljamo posebne priveske, ki so skupni oddelku 7 in druge, ki so posebej namenjeni razredu ali podrazredu.
Naj v podrazredu 791 za kinematografijo in film z nekaj primeri prikažemo prakso v vzajemnem katalogu:
* 791.222(0.034.2) označuje film Ne joči, Peter kot video posnetek v bazi slovenskih filmov z zapisom v vzajemnem katalogu , je sestavljen tako:
** 791.222 vojni filmi
** (0.034.2) digitalni dokumenti.
* Bohemian Rhapsody , biografski film o skupini Queen in Fredyju Mercuryju, je označen s tremi vrstilci:
** 791.227 za v filmu prikazane biografske teme,
** 791.221.1 za muzikal in
** 791.221.4 za dramo in melodramo.
* Biografski dokumentarni film o Petru Prevcu , je označen z vrstilcema v enostavnem razmerju 929Prevc P.:791.229.2(0.034.2). To pomeni:
** 929Prevc P. biografsko študijo o Petru Prevcu,
** 791.229.2 dokumentarni film in
** (0.034.2) digitalni dokument. V konkretnem primeru je to posnetek na portalu RTV365 .
** Če bi bil šport tema v igranem filmu, bi to izrazili z enostavnim razmerjem, npr. 791.238:796.925za smučarske skoke v filmih.
Območje podrazredov 796/799 je namenjeno športu in fizični rekreaciji. V podrazredu 796 so igre na prostem in rekreacija, fizične vaje, igre z žogo, gimnastika, atletika, kolesarski, borilni in zimski športi. V podrazredu 797 imamo vodne in zračne športe. Jadranje na vodi je označeno z vrstilcem 797.14, jadralno letalstvo z vrstilcem 797.551 in jadranje s padali z vrstilcem 797.553. Športi z živalmi so v podrazredu 798.
13 8 Jezikoslovje, filologija in književnost
Oddelek je leta 1995 doživel zelo obsežne spremembe, ki so bile za mnoge knjižnice boleče. To si je mogoče predstavljati, saj je v splošnih knjižnicah okrog polovica gradiva v tem oddelku. Vrstilec za slovensko književnost se je iz 886.3 spremenil v 821.163.6. Pred koncem leta 2024 je v vzajemnem katalogu še vedno nad 22.000 zapisov z zastarelim vrstilcem 886.4. Med njimi jih ima le približno 500 tudi vrstilec 821.163.6. To niso le zapisi iz daljne preteklosti, temveč tudi iz leta 2024. S tem ne želimo spodbujati uporabe zastarelih vrstilcev, temveč opozoriti na nepotrebno in z vidika iskanja tudi škodljivo prakso.
Oddelek je razdeljen na tri razrede, na splošna vprašanja, ki se nanašajo na jezikoslovje in književnost, na jezikoslovje in na književnost.
13.1 80 Splošna vprašanja, ki se nanašajo na jezikoslovje in književnost. Filologija
Podrazred 801 obsega prozodijo (kar je nauk o dolžini zlogov in o naglaševanju v verzu ), pomožne vede in filološke vire.
Podrazred 808 ponuja tematiko govorništva in učinkovite rabe jezika. Vključuje tudi avtorstvo, literarno dejavnost in kreativno pisanje, kamor npr. sodita ''Pisanje kratke zgodbe: od prvopisa do natisa'' dr. Andreja Blatnika in monografija ''Povej mi zgodbo: strokovna monografija s podpornimi strategijami za ustvarjalno pripovedovanje'' Samante Kobal.
Medtem ko UDCMRF12) naroča, naj sem razvrščamo ''dela o filologiji v najširšem smislu, vključno s proučevanjem književnih besedil kot gradiva splošne kulturne zgodovine. Za filologijo v ožjem smislu (za jezikoslovje, posebej zgodovinsko) glej 81'', so bila navodila v predhodni izdaji UDCMRF 2011 sicer drugačna, a so še vedno uporabna. Priporočala so klasificiranje prozodije posameznih jezikov s prirejanjem vrstilcev 811:801.6 za jezikoslovne študije in 821:801.6 za literarne študije. Pri tem so v okviru 811 našteti posamezni jeziki, v 821 pa književnosti v posameznih jezikih. Če je primerno, lahko uporabimo tudi splošne priveske za obliko. Primer televizijskega prispevka o korpusu
Gigafida priča o uporabnosti kombinacije vrstilcev iz skupin 81 in 80.
13.2 81 Jezikoslovje [lingvistika] in jeziki
V razredu so našteti jezikoslovje in jeziki posameznih narodov. Začenja se z zelo dolgim nizom posebnih priveskov, kar priča o fasetni strukturi razreda. S skupina posebnih priveskov 81–1 opredeljuje jezikovne šole in metode. Posebni privesni vrstilci z apostrofom 81'1/'4 pa opredeljujejo vsebinska področja in fasete za jezikoslovje in jezike (81'1 Splošno jezikoslovje, 81'2 Teorija znakov. Teorija prevajanja. Standardizacija. Raba. Geografsko jezikoslovje, 81'3 Matematično in uporabno jezikoslovje. Fonetika. Grafematika. Slovnica. Semantika. Stilistika, 81'4 Besediloslovje [tekstna lingvistika]. Analiza diskurza. Tipološka lingvistika).
V okviru podrazreda 811 so najprej ponovljeni nekateri najpogostejši posebni priveski, ki so predstavljeni v začetku razreda in obravnavani v prejšnjem odstavku. Navodilo tudi pove, da posamezne jezike izpeljujemo iz splošnih privesnih vrstilcev za jezik, tako da enačaj (=163.6 za slovenski jezik) nadomestimo s piko (811.163.6 za slovenščino).
S kombinacijo vrstilcev za slovensko jezikoslovje ter jezikoslovja nasploh z obdelavo informacij v vzorcih iz razreda za računalništvo, je npr. označena znanstvena monografija ''Jezikovna tehnologija in digitalna humanistika'' .
13.3 82 Književnost [literatura]
Razred 82 obravnava književnosti. ''Filološki vidik književnosti označujemo s prirejanjem z vrstilci iz podrazreda 801, lingvistični vidik pa s prirejanjem z vrstilci iz podrazreda 811. Podrobnosti oblikujemo s splošnimi priveski za obliko in z uporabo glavnih vrstilcev iz drugih strok'' (UDCMRF12 ).
Literarno teorijo označujemo s posebnim priveskom iz skupine .0, ki ga ovesimo posamezni književnosti. Nekatere teorije in šole bolje označujemo s splošnim priveskom za kraj ali čas, lahko tudi obema.
Književnosti v posameznih jezikih izražamo tako, da v vrstilcu za jezikoslovje iz podrazreda 811 prvo enico nadomestimo z dvojko, da nastane 821, npr. iz vrstilca za slovenščino 811.163.6 tvorimo vrstilec za slovensko književnost 821.163.6. Do enakega rezultata pridemo, če glavnemu vrstilcu 821 pridružimo splošno privesni vrstilec za jezik iz tabele 1.c in pri tem izpustimo značilni znak enačaj.
Literarne oblike, vrste in zvrsti izražamo s posebnimi priveski s črtico. Tako sestavimo vrstilec za slovenski kriminalni roman 821.163.6-312.4. Mladinsko in otroško književnost izrazimo s posebnim priveskom 82–93, torej slovensko mladinsko dramatiko izrazimo z sestavljenim vrstilcem 821.163.6-93-2. Dela posameznih avtorjev označujemo z določeno književnostjo, zvrstjo in imenom avtorja, npr. slovenska mladinska lutkovna igrica Svetlane Makarovič 821.163.6-93-252.5Makarovič S. Ponekod, kjer se jezik književnosti in država ne ujemata, uporabimo splošni privesek za kraj. Tako književnost pripadnikov manjšin v Sloveniji sestavimo iz vrstilca za ustrezno književnost in priveska za kraj, npr. 821.131.1(497.4) za italijansko književnost v Sloveniji in 821.511.141(497.4) za madžarsko književnost v Sloveniji. Na enak način je označena zamejska slovenska književnost: slovenska književnost, ustvarjena v Italiji, je označena z vrstilcem 821.163.6(450), tista iz Avstrije pa z 821.163.6(436). Literarno zvrst ali vrsto ovesimo šele za splošnim privesnim vrstilcem za kraj.
Nekoliko drugače ločujemo sodobno in antično književnost. Navodila v UDCMRF 2011 so narekovala, da starogrško in moderno grško književnost ločujemo s posebnim priveskom za praoblike in razvojne stopnje jezika '0 in sicer: 821.14'02 za starogrško književnost in 821.14'06 za moderno grško književnost. Tako je zapisano tudi v učbeniku Organizacija knjižničnih zbirk (2023) . Vendar je v UDCMRF12 pravilo je zapisano drugače: '' Če želimo označiti dobo določene književnosti, uporabimo splošne privesne vrstilce =...'01/'08 (tabela 1c) in/ali splošne privesne vrstilce za čas (tabela 1g)''(UDCMRF12 ). Rezultat je za grščino v obeh primerih navodil enak. Zgledujemo pa se po primerih, predstavljenih v navodilu.
Leposlovna dela, povezana s krščansko tematiko razvrščamo v oddelek 2 pod 2-29 in ne v razred 82. V ospredje je postavljena tematika, čeprav ni predstavljena na strokoven ali znanstven način. Primer za to je Evangelij po Čušinu, delo Gregorja Čušina. Najprej je bila to zelo uspešna monodrama, po predstavi pa je nastala knjiga. Gre torej za kratko prozo, vezano na krščansko tematiko, ki pa je uvrščena v razred 27 Krščanstvo (. Med deli gledališkega igralca Gregorja Čušina, ki zadnja leta tudi veliko literarno ustvarja, najdemo še več takih primerov. Njegovo literarno ustvarjanje je namreč močno prepleteno s krščanstvom.
14 9: Geografija, biografija in zgodovina
Oddelek kot celota nima skupnih posebnih privesnih vrstilcev. Vendar navodila posebej priporočajo uporabo primernih splošnih priveskov, zlasti za osebe, za rase, etnične skupine in narodnosti ter za materiale. Pomembno vlogo pri tvorbi nekaterih razredov imajo splošni priveski za kraj, za čas in za obliko.
14.1 902/908 Arheologija. Prazgodovina. Kulturni ostanki. Področne študije
902 arheologija: Sem uvrščamo metode in tehniko študija starih civilizacij na osnovi izkopavanj in interpretacije materialnih ostankov. Zgodovina teh civilizacij sodi v 93/99. Arheološka dejavnost je zaradi številnih ostalin v Sloveniji zelo pogosta. Med njimi je npr. tudi najdba čolna deblaka v Blejskem jezeru, opisana v članku z naslovom Zanimiva arheološka odkritja na območju potopljenega ledeniškega obrusa v Blejskem jezeru pri Želečah (prosto dostopen v dLib-u ). Označen je z vrstilcem 902.2(204.1)(497.452Bled)"653/654", ki je sestavljen tako(UDCMRF12):
* 902.2(204.1) podvodna arheologija,
* (497.452Bled) Bled v Gorenjski statistični pokrajini in
* "653/654" srednji in novi vek (skupina splošnih privesnih vrstilcev za čas "6" je namenjena delitvi časa v geologiji, arheologiji in kulturi).
903 Prazgodovina. Prazgodovinski ostanki, artefakti, antikvitete: Podrazred je namenjen interpretaciji in sintezi materialnih ostankov pračloveka, njegove oblike kulture in civilizacij. Vanj uvrščamo najdbe o posameznih prazgodovinskih kulturah. Podrobneje jih opredeljujemo s splošnimi privesnimi vrstilci za delitev časa v geologiji, arheologiji in kulturi "6". Primer iz UDCMRF12 903.26'14.08-035.3 za rezljane lesene predmete čaščenja pastirskih ljudstev je sestavljen tako:
* 903.26 obredni predmeti,
* 903'14 posebni privesni vrstilec za prazgodovinske pastoralne kulture,
* 903.08 posebni privesni vrstilec za okrasitev in
* -035.3 splošni privesni vrstilec za materiale, konkretno za les.
Kulturne ostanke oziroma starine starega, srednjega in novega veka pa uvrščamo v podrazred 904.
908 Preučevanje področij. Preučevanje krajev [domoznanstvo]: V ta podrazred uvrščamo obsežne ali multidisciplinarne raziskave posameznih dežel in/ali njihovih prebivalcev - geografijo, zgodovino, navade, kulturo, ekonomijo itd. Te dežele izrazimo s splošnim privesnim vrstilcem za kraj, npr. 908(497.4Jesenice) za domoznanski opis Jesenic. Ker je domoznansko gradivo za knjižnice večinoma trajne vrednosti, je nekaj gradiva v COBISS+ še vedno označenega z zastarelim vrstilcem za npr.domoznanski opis Slovenije 908.497.4. V zadnji tiskani izdaji slovenske skrajšane izdaje UDK ).
Pozorni bodimo na razliko med zgodovino krajev in ljudi ter zgodovino strokovnih področij. Zgodovino strokovnih področij razvrščamo v konkretno področje in opremimo s splošnim privesnim vrstilcem za obliko. Srebrna ptica izpod Jalovca npr. bi nedvomno lahko bila označena z vrstilcem za slovensko zgodovino 94(497.4). Lahko pa bi nosila tudi podrobneši vrstilec za zgodovino druge svetovne vojne v Sloveniji 94(497.4)"1939/1945". Primeren bi bil tudi vrstilec za zgodovino vojaškega letalstva 358.4(091), morda podrobneje 358.4(497.4)(091). Nedvomno bi se našla še kakšna možnost. Tablice nam nudijo veliko možnosti. Odločitev pogojuje gradivo. Zaradi najdljivosti pa morajo biti tovrstne odločitve dosledne.
=Razvrstitev vrstilcev v katalogih in seznamih=
Ker sistematskega kataloga v listkovni obliki ni več, bi utegnil kdo pričakovati, da strogost pri razvrščanju UDK vrstilcev ni več potrebna. Vendar pa se morajo tudi izpisi gradiva po vrstilcih iz računalniškega kataloga na zaslon, papir ali kam drugam ravnati po določenih pravilih. Ta pravila so enotna in povsod veljavna. (Drugače je pri gradnji vrstilca samega, ker se za vrstni red lahko odločimo na podlagi lokalnih potreb.) Načeloma je vrstni red razvrščanja obraten od vrstnega reda sestavljenega vrstilca. Sicer pa upoštevamo pravilo, da postavimo splošno pred posebno, torej enostaven glavni vrstilec pred vse enake glavne vrstilce s priveski. Vrstni red vrstilcev in znakov za urejanje v katalogih in izpisih je natančno določen tako v priročniku I. C. McIlvaine (2000 McIlwaine, 2000 ) kot v NUK-ovem priročniku (Univerzalna, 2006 ).
Vrstni red vrstilcev UDK v seznamih in katalogih
Razvrščanje vrstilcev UDK po določenem vrstnem redu je potrebno pri urejanju knjig na policah in pri urejanju listkovnega sistematskega kataloga. Pri iskanju gradiva po UDK vrstilcu v računalniškem katalogu morajo biti najdeni zapisi urejeni (sortirani) po pravilih za razvrščanje UDK vrstilcev. Tudi seznam vrstilcev za iskanje v COBISS+ mora slediti tem navodilom. Po istih pravilih urejamo predmetne dele bibliografij in drugih seznamov.
=UDK v vzajemnem katalogu=
V sistemu COBISS se za vsebinsko obdelavo podatkov v formatu COMARC/B uporabljajo polja bloka 6xx (COMARC/B Format za bibliografske podatke. ). Klasifikaciji UDK je namenjeno polje ''675–Univerzalna decimalna klasifikacija (UDK)'' z več podpolji: ''675a–Vrstilec'', ''675b–Skupina'', ''675c–Vrstilec za iskanje'', ''675s–Statistika'', ''675u–UDK za lokalne kataloge'', ''675v–Izdaja'' in ''675z–Jezik izdaje''.
15 Vsebinska obdelava knjižnega gradiva za odrasle v Mestni knjižnici Ljubljana
Marija Kobal
SPOK - Služba za pridobivanje in obdelavo knjižničnega gradiva v Mestni knjižnici Ljubljana
Leto po združitvi ljubljanskih splošnih knjižnic v Mestno knjižnico Ljubljana (MKL) je v l. 2009 pričela delovati centralizirana nabava in obdelava knjižničnega gradiva – Služba za pridobivanje in obdelavo knjižničnega gradiva (SPOK) v MKL.
SPOK izvede celotno nabavo, bibliografsko obdelavo, inventarizacijo ter opremo in zaščito knjižničnega gradiva (Slika 1). Nabavna politika je usklajena z vsemi enotami v knjižnični mreži glede na njihovo vlogo in potrebe okolja. Z vsemi enotami je dogovorjen tudi postavitveni sistem, ki se ga upošteva pri opremi. Knjiga, ki iz SPOK pride v posamezno enoto, je pripravljena za postavitev v prostem pristopu.
V MKL obdelujemo tudi knjižnično gradivo za Mestno knjižnico Grosuplje na podlagi izbora, ki ga opravi njihova nabavna služba pri dogovorjenih založnikih.
Kot vse slovenske knjižnice tudi v MKL bibliografsko obdelavo izvajamo v sistemu COBISS, ki uporablja formate COMARC. Katalogizacija obsega tako formalno kot vsebinsko obdelavo, na podlagi katere se določi postavitev knjižničnega gradiva. (Več o formalni obdelavi oziroma opisni katalogizaciji glej v učbeniku ''Organizacija knjižničnih zbirk'', 2023 ).
15.1 Vsebinska obdelava knjižnega gradiva
15.1.1 Priprava na vsebinsko obdelavo knjižnega gradiva
Pri pregledu bibliografskega vira sledimo navodilom iz SSSG-ja. Pregledamo naslovnico, naslovno stran in kolofon ter nadaljujemo s pregledom uvoda ali predgovora ter spremne besede, ki prinašajo pomembne podatke za vsebinski opis. Informativna so tudi kazala, zlasti stvarna. Usmeritve za vsebinski opis nam lahko pokaže tudi predstavitev avtorja in njegovega opusa ter recenzija za leposlovje ali za strokovno gradivo, če je navedena v publikaciji. Za branje celotne knjige ni časa. Knjigo preletimo ter si tu in tam kaj na hitro preberemo. Včasih se zgodi, da pri ponatisih dodamo še kakšno predmetno oznako oz. dopolnimo vsebinski opis glede na nove informacije.
Iskanje podatkov o avtorju ali knjigi na internetu oziroma v spletnih referenčnih virih je stalna praksa. Uporabljamo Wikipedijo, VIAF, spletne strani ustvarjalcev, kritike, predstavitve, založniške opise ipd. Klasični tiskani referenčni viri, kot so npr. literarni priročniki, se zelo redko uporabljajo.
Pri pripravi vsebinskega opisa pomislimo tudi na to, kako je nova knjiga podobna že obstoječim v knjižnični zbirki, saj postavitev temelji na tematski sorodnosti. Pri tem uporabimo delno podoben vsebinski opis. Po drugi strani pa skušamo tudi poudariti razlike med novo in že obstoječo podobno knjigo. Pri prevedenih in tujih publikacijah pregledamo tudi tuje kataloge in njihov vsebinski opis (WorldCat, COBISS.Net idr. nacionalne kataloge).
15.1.2 Vnos podatkov v katalog
Sledi vnos podatkov v katalog. Z vsebino so povezani ''1XX—Bloku za kodirane podatke'', določena polja v ''3XX—Bloku za opombe'' in ''6XX—Bloku za vsebinsko analizo'', ki je v okviru formata COMARC/B namenjen predmetnim oznakam (PO) ter vrstilcem Univerzalne decimalne klasifikacije (UDK).
15.1.3 Format COMARC/B: 1XX—blok za kodirane podatke, 3XX—blok za opombe
Dosledno vpisujemo kodirane podatke za jezik besedila in jezik izvirnika, ki sta pomembna za določitev književnosti posameznih jezikov in jezikovnih družin ter za postavitev leposlovnega gradiva glede na jezik besedila. Prav tako dosledno označujemo ''100e—Kodo za namembnost'' za predvidenega uporabnika oz. ciljno skupino, kar je povezano z delitvijo na oddelek za odrasle ter oddelek za otroke in mladino. Kodi za namembnost delita knjižno gradivo za odrasle na strokovno gradivo in leposlovje:
*k odrasli, zahtevno (neleposlovje)
*m odrasli, splošno (leposlovje)
Pri strokovnih publikacijah vnesemo tudi kode za posamezne vrste strokovnih besedil (''105b—Koda za vrsto vsebine''), pri leposlovnih delih pa določimo kodo za literarno zvrst (''105f—Koda za literarno vrsto''), kar je zopet povezano s postavitvijo leposlovnega gradiva po literarnih zvrsteh v prostem pristopu. Pri zbornikih s kodo označimo tudi, ali gre za konferenčno publikacijo ali ne. Posebej lahko s kodo opredelimo tudi vrsto biografije. Vsi kodirani podatki so iskalni z ustrezno predpono (Slika 2).
Leposlovje: vrste oz. zvrsti
Leposlovno knjižno gradivo vedno razvrstimo po literarnih vrstah oz. po zvrsteh. Tu dosledno uporabljamo oznake, ki so na razpolago. Kode za poezijo in dramatiko se ne ujemajo z različnimi pesniškimi oblikami, ki jih lahko izrazimo s posebnimi privesnimi vrstilci UDK v okviru poezije (lirika, epika, elegije, balade ipd.) ali dramatike (tragedije, komedije, monodrame). Poleg poezije, dramatike in obsežne skupine romanov v okviru proze so v knjižnični zbirki zbrane tudi druge literarne in polliterarne zvrsti s pripadajočimi kodami.
Opozoriti velja, da literatura ne sodi vedno samo v skupino UDK 821. Ljudsko slovstvo ima npr. mesto pri folklori v skupini 398 UDK (kode »x, x1, x2, x3«).
Opombe
Tako pri strokovnem gradivu kot tudi pri leposlovju smo pozorni na opombe. Čeprav so opombe del bibliografskega opisa po ISBD, je prav v opombah mogoče napisati veliko tudi o vsebini.
*Med splošne opombe (300) vpisujemo izvirni naslov, če gre za prevode. Izvirni naslov zapišemo tudi v blok 5XX, ki te naslove naredi najdljive pri iskanju po naslovu. V primeru, da je delo prevedeno iz posrednega jezika, npr. skandinavske kriminalke pogosto iz angleškega ali nemškega prevoda, poleg izvirnega naslova dodamo še frazo: »prevedeno iz angl.« ali »prevedeno iz nem.«
*V opombe o vsebini (327) zapišemo vsa prikrita dela. Te avtorje in naslove vpišemo tudi v blok 4XX, ki te podatke naredi najdljive za iskanje po avtorju ali naslovu.
*Opomba o vsebini (330) je tudi izvleček ali anotacija.
*Zlasti pri AV posnetkih in igračah je pomembna opomba o uporabnikih (333); vpisujemo pa jo tudi pri večnaslovniški književnosti s frazo »za mladino in odrasle«.
*Opomba o nagradi (334) se vnese tudi naknadno, saj je običajno delo nagrajeno potem, ko je že izšlo. Pri prevedenih delih pa je praviloma podatek o nagradi že znan, še preden so prevedena v slovenščino.
Opombe so iskalne s ključnimi besedami, besedno ali frazno.
COMARC/B format: 6XX - blok za vsebinsko analizo
V bloku za vsebinsko analizo določimo PO in vrstilce UDK. Uporabljamo strukturirane in kontrolirane ter prosto oblikovane PO iz obeh splošnih slovenskih geslovnikov: ''Spletni slovenski splošni geslovnik'' (SSSG) in ''Splošni geslovnik COBISS.SI'' (SGC). V primeru, da so v predmetnem nizu PO iz SSSG (600/609), na koncu niza vnesemo kodo sistema: 60X2NUK. Od l. 2021 dalje je možen kontroliran vnos gesel tudi iz geslovnika SGC: v poljih 600/609 je dodano podpolje 60X3 za številko normativnega zapisa PO, v podpolju 60X2 pa se izpiše kratica SGC. Iskanje in vnos kontroliranih PO iz geslovnika SGC je omogočen v segmentu COBISS/Katalogizacija. Bistvena razlika med geslovnikoma temelji na tem, da SGC ukinja oblikovanje predmetnih nizov.
S prosto oblikovanimi PO iz SSSG, SGC in novimi izrazi, ki jih preverimo v slovenskih splošnih in terminoloških slovarjih v ponovljivih podpoljih 610aaa dopolnimo PO iz polj 600/609. Vse PO so iskalne z določenimi iskalnimi predponami (Slika 3).
Ker vpisujemo podatke po vrsti, kot se pojavljajo v formatu COMARC/B, je zadnji na vrsti vrstilec UDK. V podpolje 675a vpisujemo celotne vrstilce iz najnovejše izdaje, konec leta 2024 je to 4. elektronska izdaja UDCMRF12, obvezen je vnos skrajšanega vrstilca UDK za iskanje (675c), v podpolji 675b in 675s pa vnašamo skrajšane vrstilce iz lokalnega šifranta MKL. V primeru, da ima publikacija glede na raznoliko vsebino več polj 675, vnašamo podatke v podpolji 675b in 675s samo pri prvem polju, pri ostalih pa izpolnimo podpolji 675a in 675c ter podpolje za kodo sistema 675vUDCMRF12. Po vseh vrstilcih UDK lahko iščemo z ustreznimi iskalnimi predponami.
15.2 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle: študije primerov
15.2.1 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - poezija
Podatki o jeziku izvirnika, namembnosti in literarni vrsti oz. zvrsti so povezane z vrstilcem UDK (Slika 4). Tu imamo najprej primer slovenske poezije s kodo za namembnost: 100em - odrasli (leposlovje). Koda za jezik besedila: 101aslv se ujema z vrstilcem UDK za slovensko književnost: 821.163.6. V podpolju 105f je vnešena koda za poezijo: »g«, ki se ujema s posebnim privesnim vrstilcem za poezijo: »82-1«. V pesniški zbirki so objavljene pesmi v pesniški obliki haiku, zato »haiku« kot prosto oblikovano PO vnesemo v podpolje 610a.
Slika 4: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – poezija, namembnost, jezik in literarna vrsta/zvrst
V drugem, novejšem primeru imamo pesniško obliko »Slovenski haikuji« zabeleženo tudi kot oblikovno PO v polju 609, vzeto iz geslovnika SGC: PO ima številko normativnega zapisa: »3309160« v podpolju 6093 ter kratico za geslovnik: »SGC« v podpolju 6092.
Slika 5: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – poezija, literarna vrsta/zvrst v polju ''609 – Oblikovna predmetna oznaka'' formata COMARC/B
Geslovnik SGC vsebuje tudi posamezne nacionalne književnosti v povezavi z literarnimi vrstami oz. zvrstmi, ki jih lahko vnesemo kot oblikovno predmetno oznako v polje 609 (Slika 5). V naslednjem primeru imamo npr. dvojezično pesniško zbirko brazilske pesnice: koda za jezik izvirnika v povezavi z državljanstvom avtorice in koda za poezijo se izražata tudi v predmetni oznaki »Brazilska poezija« v polju 609 ter v vrstilcu UDK za brazilsko poezijo: 821.134.3(81)-1. V MKL s splošnimi privesnimi vrstilci UDK za jezik dodamo tudi jezik besedila: 821.134.3(81)-1=134.3=163.6, kar je povezno s postavitvijo leposlovja glede na jezik besedila. V tem primeru imamo izvirno besedilo in prevod v slovenščino; glede na to, da je naslov publikacije v slovenščini, je delo postavljeno pri prevedeni poeziji. Drugi vrstilec UDK je povezan tudi z imensko PO v polju 600 ter s prosto oblikovanimi PO v polju 610, ki povedo, da je pesniški zbirki dodana literarna študija.
V tretjem primeru imamo prevod madžarske poezije v slovenščino, kar izrazimo s kodo za jezik besedila in kodo za jezik izvirnika (Slika 6). Koda za jezik izvirnika se ujema s predmetno značnico »Madžarska poezija« v podpolju 606a ter z vrstilcem UDK za madžarsko književnost v podpolju 675a.
Slika 6: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – poezija, jezik besedila in jezik izvirnika
Koda za literarno vrsto g2 - pesniška antologija v podpolju 105f – Koda za literarno vrsto se ujema z oblikovnim predmetnim določilom Antologije ter s posebnim privesnim vrstilcem: 82-194 v podpolju 675a.
V podpolju 105g s kodo »d« povemo, da knjiga vsebuje biografske podatke. Podatek se ujema s prosto oblikovano PO »biobibliografski podatki« v podpolju 610a in z drugim vrstilcem UDK za literarno študijo o madžarskih pesnikih: »821.1511.141.09-1:929«.
Zagotavljamo torej informacije na več nivojih, ne glede na ponavljanje; s tem omogočamo iskanje na več načinov: iskalni so kodirani podatki, PO in vrstilci UDK.
Slika 7: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – poezija, tematsko določljiva vsebina
Poezije zaradi tematsko težko določljive vsebine običajno ne označujemo s PO, ampak opozorimo le na pesniške oblike. Tu imamo nekaj izjem: primer tematsko določljive religiozne poezije , ki sodi tudi v širšo skupino krščanske književnosti in ima v skupini UDK 27 poseben privesni vrstilec: »27-29« (Slika 7). S tematsko PO povemo, da je v poeziji predstavljeno krščansko življenje, s prosto oblikovanimi PO dodamo še dve značilnosti: da gre za »religiozno poezijo« in »besedila pesmi«, ki so tudi uglasbene. Z oblikovno PO iz geslovnika SGC pa dodamo še literarno zvrst v povezavi z nacionalno književnostjo: »Slovenska religiozna poezija«. S prvim vrstilcem UDK označimo, da gre za slovensko poezijo za odrasle, kar se povezuje s kodami za jezik, namembnost in literarno vrsto, z drugim vrstilcem UDK pa dodamo, da gre tudi za krščansko književnost.
V drugem primeru z oblikovno PO »Slovenske pesmi v prozi«, ki je vključena v SGC, vsebinsko opredelimo literarno zvrst; v polju 610 dodamo prosto oblikovan izraz »pesmi v prozi«, ki smo ga uporabljali še pred pričetkom uporabe geslovnika SGC.
V tretjem primeru imamo tematsko enovito pesniško zbirko na temo ljubezni znanega slovenskega pesnika, zato smo oblikovali predmetni niz v polju 606.
SSSG omogoča strukturirano predmetno označevanje leposlovnega knjižnega gradiva, kadar je tematiko mogoče dovolj dobro opisati. V takih primerih zahteva uporabo določil »V leposlovju« za leposlovna dela za odrasle ali »V mladinskem leposlovju« oz. »V otroškem leposlovju« za otroška in mladinska leposlovna dela.
15.2.2 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – dramatika
Pri katalogizaciji moramo biti pozorni tudi na prikrita dela, ko je v knjigi več del in so združena pod skupnim naslovom. V opombah o vsebini v polju 327 zapišemo naslove posameznih del ter jih nato še v polju 423 povežemo z avtorjem, zato da je mogoče poiskati vsakega od skritih naslovov v povezavi z avtorstvom (Slika 8).
Slika 8: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – dramatika, prikrita dela
Za primer (Slika 8) imamo bibliografski zapis za tri dramska dela Simone Semenič. Dramsko delo odraža koda za literarno vrsto: »b – drama« v podpolju 105f in posebni privesni vrstilec UDK: »82-2«, posredno pa tudi PO, ki so povezane z drugim vrstilcem UDK za literarne študije: »821.163.6.09Semenič S.«, ker je delu dodana tudi študija o slovenski dramatičarki; podatek, da je v publikaciji več del enega avtorja odraža splošni privesni vrstilec za obliko pri prvem vrstilcu UDK: »(081)«.
V primeru Sodobne švedske drame (Slika 9) vidimo, da se na jezik izvirnika v polju 101 in kodo za literarno vrsto »b - drama« navezujejo PO »Švedska dramatika« in vrstilec UDK za švedsko dramatiko: »821.113.6«. V vrstilcu je poleg posebnega privesnega vrstilca za dramatiko: »82-2« tudi splošni privesni vrstilec: »(082)« za zbirke del različnih avtorjev. S to opredelitvijo sovpada PO: »Antologije«. V knjigi je tudi študija o švedski dramatiki, zato imamo dodaten predmetni niz za literarne študije in dodatni vrstilec UDK za študije: »821.113.6.09-2«.
Slika 9: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – dramatika, povezovanje jezika izvirnika, kode za literarno vrsto, predmetnih oznak in vrstilca UDK
Od uveljavitve geslovnika SGC smo pričeli uporabljati oblikovne predmetne oznake za posamezne literarne vrste in zvrsti pri posameznih književnostih. Predstavljamo dva primera za slovenske drame (Slika 10): v prvem primeru smo vsebinsko opredelili slovensko komedijo, tako da smo delo najprej uvrstili med »Slovenske drame«, z drugo oznako pa dodali, da gre za »Komedije«; glavni vrstilec UDK nam pove, da gre za »slovensko književnost«, posebni privesni vrstilec: »82-22« predstavlja »komedije«, splošni privesni vrstilec za obliko: »(081)« doda informacijo, da je zbranih več del enega avtorja. S PO v predmetnem nizu in z drugim vrstilcem UDK pa smo dodali podatek, da je delu dodano besedilo o amaterskem gledališču v Pekrah.
V naslednjem primeru imamo publikacijo z dramo slovenske avtorice Tjaše Mislej, kar smo izrazili z oblikovno PO: »Slovenske drame« in vrstilcem UDK: »821.163.6-2«. V območju opomb imamo dodano anotacijo ter podatek, da je delo prejelo Grumovo nagrado l. 2020.
15.2.3 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - družbeni romani
Najobsežnejša skupina leposlovja so romani z različnimi kodami, ki se ne ujemajo povsem s posebnimi privesnimi vrstilci UDK za romane.
Družbeni roman je daleč najštevilčnejša skupina romanov. Ime pravzaprav malo pove. Družbeni romani predstavljajo družbene probleme, medosebne odnose, človekov odnos do zunanjega okolja kot tudi njegov notranji svet in osebno doživljanje. Vanja Jazbec (2020) v svojem magistrskem delu na temo tipologije leposlovja za portal Dobreknjige.si povzema več predhodnih raziskovalcev, ki so pred njo ugotavljali obsežnost te skupine in neizrazitost opredelitve družbenega romana. Kljub doslej zapisani kritiki te kategorije ostaja dejstvo, da knjižnice v to skupino uvrščajo romane iz različnih časovnih obdobij, različnih literarnih usmeritev in različne bralne zahtevnosti.
Slika 11: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, družbeni roman
Predstavljeno delo (Slika 11) je usmerjeno v okoljsko tematiko. Kodirani podatki nam povedo, da gre za leposlovno delo za odrasle, iz španskega jezika prevedeno v slovenščino ter da je tematsko opredeljen kot družbeni roman. Delu je dodana literarna študija, zato se PO v polju 600 in 610 navezujejo na literarno študijo, v poljih 606 pa je v predmetnih nizih predstavljena vsebina romana. V podpoljih od 6002/6092 smo navedli tudi vir predmetnih oznak zaradi povezave z ustreznim geslovnikom – kratica »NUK« povezuje PO z NUK-ovim geslovnikom SSSG, kratica »SGC« pa s COBISS-ovim geslovikom SGC.
Med splošnimi opombami so navedeni izvirni naslov, podatek o spremni besedi oz. študiji ter anotacija. V polju 334 navajamo nagrado, ki jo je delo prejelo. Tudi za to obstaja pravilo: nagrada je navedena v izvirni obliki, za vejico je dodana letnica prejema.
Slika 12: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, žanr, npr. angleški ljubezenski roman
Na sliki 12 prikazani primer predstavlja angleški družbeni roman za odrasle, kar je razvidno iz kode za namembnost: »100em«, za jezik izvirnika: »101ceng« ter kode za literarno vrsto: »105fa1«. S predmetnimi nizi iz geslovnika SSSG so izražene glavne teme, literarne osebe in dogajanje, z oblikovno PO iz geslovnika SGC pa je dodana še žanrska opredelitev: »Angleški ljubezenski romani«.
V okviru geslovnika SGC lahko izrazimo več žanrskih zvrsti t. i. družbenega romana, ki ga klasificiramo s posebnim privesnim vrstilcem UDK: »82-311.2«, npr. »Slovenski politični romani« .
15.2.4 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - pustolovski roman
Slika 13: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, žanr, npr. pustolovski roman
Za pustolovske romane (Slika 13) velja enaka povezava med kodami, PO in vrstilci UDK, kot smo opisali pri predhodnih delih. S kodiranimi podatki povemo, da gre za slovenski pustolovski roman za odrasle, kar se odrazi tudi v vrstilcu UDK: »821.163.6-311.3«. PO običajno predstavijo tudi kraj pustolovščine - gre za iskanje zakladov in s tem povezane pustolovščine v Peruju. Določilo »V leposlovju« pri strukturiranih PO leposlovnih del dosledno uporabljamo.
15.2.5 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - zgodovinski/vojni roman
Tudi v opisu zgodovinskih in vojnih romanov (Slika 14) dosledno uporabljamo kode, opombe o vsebini, PO in UDK.
Slika 14: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, zgodovinski in vojni roman
Pri PO so v ospredju zgodovinske osebnosti (polje 600) ter kraj (polje 607) oz. tudi čas dogajanja. Z glavnim vrstilcem UDK: »821.111(73)« opredelimo delo kot ameriško književnost, z dodanim posebnim privesnim vrstilcem UDK pa opredelimo zvrst romana: »82-311.6« (zgodovinski oz. vojni roman). V bibliografske zapisu imamo v območju opomb dodano tudi anotacijo (polje 330) ter podatek, da je delo prejelo literarno nagrado (polje 334).
Do uvedbe geslovnika SGC nismo uporabljali oblikovnih oznak v polju 609 za posamezne literarne vrste oz. zvrsti v povezavi z nacionalnimi književnostmi, od leta 2021 pa leposlovje vsebinsko opredelimo tudi z oblikovno PO, npr. »Avstrijski zgodovinski romani« , »Slovenski zgodovinski romani« .
Slika 15: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – oblikovne PO iz SGC
15.2.6 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - kriminalni roman
Slika 16: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, kriminalni roman
Povezovanje kodiranih podatkov, predmetnih oznak in vrstilcev UDK je tudi pri kriminalnih romanih dosledno (Slika 16). Vpisujemo jezik besedila in če gre za prevod tudi jezik izvirnika. Koda za literarno zvrst: »a4« združuje kriminalni, vohunski in detektivski roman in jo povezujemo s posebnim privesnim vrstilcem UDK: »82-312.4«, ki združuje kriminalni in detektivski roman ter srhljivke. Podrobneje pa vsebino opišemo s PO.
Nekateri avtorji svojim literarnim detektivom posvečajo cele serije in jih bralci po teh imenih tudi iščejo, zato ime literarnega lika vključimo med imenske PO. V polju 600 vnesemo ime in priimek ter v oklepaju kvalifikator: »600aHarry Hole (literarni junak)« in dodamo še predmetno določilo v podpolju »600xV leposlovju«, v polju za nacionalno rabo 9XX za t. i. kazalke pa vnesemo priimek in ime po pravilu značnice kot v bloku 7XX, npr.: »960aHolebHarry«; v obeh poljih dodamo podpolje za povezovanje in vnesemo številčno kodo za povezovanje obeh variant imena: 600601 in 960601. Dodane so tudi tematske PO v podpoljih 606a ter zemljepisna določila v podpoju 606y, ki dogajanje umeščajo v konkreten dogajalni prostor.
Poleg povezav med kodiranimi podatki in blokom 6XX je v naslednjem primeru predstavljena uporaba oblikovne PO iz geslovnika SGC na primeru slovenskega kriminalnega romana (Slika 17). Zapis vsebuje tudi anotacijo v polju 330, ki jo je napisala sodelavka v MKL.
15.2.7 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - (avto)biografski roman
Slika 18: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, PO za avtobiografski roman
Pri avtobiografskem romanu se avtor ponovi tudi pri vsebinskem opisu v polju 600; pri biografskem romanu pa z imensko PO predstavimo glavno osebo (Slika 18). Predstavljen je primer avtobiografskega romana , ki z imensko PO predstavlja avtorico kot glavno junakinjo ter s tematskimi PO tudi različna tematska področja romana, ki jih dopolnjuje še zemljepisna PO. Koda za literarno zvrst v podpolju »105fa5« se povezuje z oblikovnim določilom pri imenski PO: »600wAvtobiografski romani« ter s posebnim privesnim vrstilcem UDK za (avto)biografske romane: »82-312.6«, koda za jezik besedila, ki je hkrati jezik izvirnika pa se seveda povezuje z vrstilcem UDK za slovensko književnost: »821.163.6«.
Slika 19: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, PO za biografski roman
Primer na Sliki 19 prikazuje vsebinsko obdelavo biografskega romana – švedska avtorica je napisala biografski roman o ameriški pesnici Sylvii Plath, kar povemo z imensko PO in z vrstilcem UDK za švedsko književnost: »821.113.6« ter s posebnim privesnim vrstilcem »82-312.6« in s tematsko PO, kjer glavno osebo predstavimo s posplošenim izrazom »Ameriške pesnice« in tematskim določilom »V leposlovju« v predmetnem nizu. Delo je prejelo tudi literarno nagrado, ki je vnesena v polje 334; v polju 330 je biografski roman predstavljen tudi z anotacijo v polju 330.
15.2.8 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza - (znanstveno)fantastični roman
Slika 20: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, (znanstveno)fantastični roman
Primer za vsebinsko obdelavo (znanstveno)fantastičnih romanov (Slika 20): koda za jezik izvirnika: »101ccze« se ujema z vrstilcem UDK za češko književnost: »821.162.3«, koda za literarno zvrst: »105fa6« pa s posebnim privesnim vrstilcem za (znanstveno)fantastično književnost: »82-312.9«. S tematskimi PO v predmetnih nizih predstavimo vsebino: literarni liki so izumitelji na področju jedrske energije, ki se soočajo s posledicami iznajdb, s prosto oblikovanimi PO v polju 610 dodamo, da gre za distopijo oz. antiutopijo, ki je prikazana na satiričen način. Z oblikovno PO iz geslovnika SGC pa opredelimo delo kot »Češki znanstvenofantastični roman«.
15.2.9 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza: eseji
Slika 21: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, eseji
Pri esejih smo pozorni na tematiko in obliko. S PO povemo čim več o vsebini eseja (Slika 21).
V predmetnem nizu uporabljamo oblikovno določilo »Eseji«. Eseji v množini opredeljujejo obliko dela, medtem ko bi esej v ednini povedal, da delo govori o eseju kot polliterarni vrsti oz. zvrsti.
Če je v knjigi tudi spremna beseda ali literarna študija o avtorju, jo navedemo v opombah v polju 300 ter vnesemo avtorja, o katerem govori študija, v polje 600 ter dodamo še dodatno polje 675 z vrstilcem za literarno študijo.
Slika 22: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, PO za eseje
Od uveljavitve geslovnika SGC uporabljamo oblikovno PO v polju 609 ter nadaljujemo z uporabo predmetnega niza v strukturiranih PO iz geslovnika SGC (Slika 22); kodirani podatki - koda namembnosti, jezik izvirnika in koda za literarno zvrst se ujemajo z oblikovno PO: »Švedski eseji« in prvim vrstilcem UDK: »821.113.6-4«, drugi vrstilec UDK: »502.2« pa se navezuje na tematske PO v poljih 606: »Narava« in »Človek in narava« in prosto oblikovane PO v polju 610; oblikovno določilo »Eseji« v predmetnem nizu ter oblikovna PO »Švedski eseji« pa se izražata tudi s splošnim privesnim vrstilcem za obliko: »(081)« pri drugem vrstilcu UDK.
15.2.10 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza – pisma
Ko opisujemo pisma, med imenske PO vključimo imena dopisovalcev. V našem primeru sta obe imeni opremljeni z letnicami rojstva in smrti. V obeh nizih je časovno določilo, da gre za pisma iz leta 1943. V knjigi so zbrana pisma iz kratkega obdobja druge svetovne vojne, kar je videti tudi v vrstilcu UDK: »821.163.6-6"1943"«. V SSSG je sprejeta oblikovna PO: »Pisma«, podobne knjige pa lahko označujemo tudi z izrazom »korespondenca«, zato smo izraz dodali med prosto oblikovane PO v polju 610. Drugi vrstilec UDK pove, da je v knjigi dodana študija predstavljenih pisem.
Slika 23: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, pisma (Slika Marija Kobal)
15.2.11 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza – spomini
Spomini so nekoliko podobni pismom. S PO povemo, za čigave spomine gre in česa se spominja (Slika 24).
Slika 24: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, spomini
Kodirani podatki se ujemajo s PO in vrstilci UDK kot pri ostalih leposlovnih delih. Poleg imenske PO uporabimo oblikovno predmetno določilo: »600wSpomini«, pri tematskih PO v predmetnem nizu pa praviloma tematsko predmetno določilo »V leposlovju«. Pri spominih imamo pogosto še drugi vrstilec UDK, ki predstavlja delovno področje avtorja; v tem primeru gre za spomine mladega infektologa v času epidemije COVID-19.
15.2.12 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - proza – potopisi
Potopisi morda res spominjajo na pustolovske romane, a predstavljajo dokumentarno literarna zvrst. V obeh primerih opisujemo kraj, čas pa, če je to v knjigi opredeljeno ali je o njem mogoče sklepati.
Slika 25: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, potopisi
V našem primeru (Slika 25) vidimo, da je potopis opredeljen s kodo za literarno zvrst: »105fi2«, s PO in posebnim privesnim vrstilcem UDK: »82-992«. Prvi vrstilec UDK pove, da gre za potopisno slovensko književnost: »821.163.6-992«, drugi vrstilec pa, da gre za biografski prikaz španske božje poti: »27-57(460Santiago de Compostela)(092)«, ki je vsebinsko predstavljena tudi z geografsko PO.
Pri naslednjem primeru (Slika 26) izpostavljamo uporabo geslovnika SGC in uporabo oblikovne PO v polju 609: »Slovenski potopisi«.
Slika 26: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, PO za potopise
15.2.13 Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle - poligrafije, antologije
Ostanejo nam še antologije proznih del in mešanih literarnih zvrsti. Videli smo že antologije pesniških (Slika 6) in dramskih del (Slika 9).
Naj ob tej priložnosti poudarimo še razliko med zbranimi in izbranimi deli:
* če zberemo in objavimo vsa dela določenega ustvarjalca ali ustvarjalke, potem imamo zbrana dela;
* če pa izmed vseh del naredimo izbor in objavimo le ta izbor, imamo izbrana dela.
Zamenjevanje teh dveh poimenovanj je lahko tako usodno kot zamenjevanje enciklopedije in učbenika. Čeprav bo uporabnik morda vseeno zadovoljen, ga boste zavedli.
V primerih, ko publikacija vsebuje (izbor) različnih literarnih zvrsti, uporabljamo kodo »z - druge in mešane literarne vrste«. Predstavljeni primer (Slika 27) vsebuje izbor poezije in publicistike. Z imensko PO opozorimo, da je v knjigi natisnjena študija o pisatelju in pesniku Jaši Zlobcu, ki sta jo napisala Miklavž Komelj in Zdravko Duša (navedena v podpolju 200g ter v opombah v polju 300). S prvim vrstilcem UDK povemo, da so v publikaciji predstavljene različne literarne zvrsti, z drugim povemo, da gre za izbor poezije, s tretjim vrstilcem UDK izpostavimo publicistična besedila, zadnji vrstilec UDK pa je namenjen dodani literarni študiji.
Slika 27: Vsebinska obdelava leposlovja za odrasle – proza, antologije
15.3 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij
Strokovno knjižno gradivo za odrasle opredelimo s kodo namembnosti v podpolju »100ek – odrasli, zahtevno (neleposlovje)« ter ga s kodo za vrsto vsebine v podpolju »105b« še dodatno uvrstimo v večjo skupino publikacij s podobnimi lastnostmi. Tudi pri strokovnem knjižnem gradivu kodiramo jezik besedila in jezik izvirnika, kar je pomemben podatek za uporabnike in za analizo knjižne zaloge, ni pa nujno potreben za postavitev gradiva v prostem pristopu.
Medtem ko pri leposlovju vsakemu delu določimo literarno vrsto ali zvrst (literarno kodo), pri strokovnih publikacijah vnesemo kodo za vrsto vsebine le v primeru, da delo ustreza kateri od predvidenih kod za vrsto vsebine, sicer pa podpolja 105b ne izpolnjujemo. Nekatere strokovne publikacije lahko dobijo tudi več kod, saj je podpolje ponovljivo (npr. kodi za učbenike in priročnike, učbenike in vaje), pri leposlovju pa koda za literarno vrsto oz. zvrst ni ponovljiva. Predstavljen je izbor kod za vrsto vsebine iz šifranta ''105b-Koda za vrsto vsebine'', ki se najpogosteje uporabljajo:
Vrsta vsebine (izbor) - 105b:
a bibliografija
b katalog
e slovar
f enciklopedija, leksikon
j učbenik
j1 učbenik za osnovne šole
j1d delovni zvezek za osnovne šole
j2 učbenik za srednje šole
j2d delovni zvezek za srednje šole
j3 učbenik za višje in visoke šole
j3d delovni zvezek za višje in visoke šole
n zakoni
v priročnik
v1 vodič
v2 navodila
x1 strip
x2 slikanica
z zbornik
15.3.1 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – učbeniki
Slika 28: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij - učbeniki
Predstavljamo primer visokošolskega učbenika (Slika 28) s kodo za vrsto vsebine: »105bj3«, ki se izraža tudi z oblikovnim določilom: »606wUčbeniki za visoke šole« in splošnim privesnim vrstilcem UDK za obliko: »(075.8)«. Na vse tri načine je mogoče natančno izraziti, za katero raven šolanja je učbenik namenjen.
S tematsko PO in predmetnim nizom v polju 606 predstavimo učno tematiko, ki jo učbenik prinaša (ultrazvočne preiskave možganov pri novorojenčkih) in je izražena tudi z vrstilcem UDK: »616.831-073-053.31«.
Učbenike s posebnimi privesnimi vrstilci UDK delimo glede na nivoje šolanja in udeležence (za tujce):
Učbeniki (ni definirana stopnja) UDK:(075)
Učbeniki za osnovne šole UDK:(075.2)
Učbeniki za poklicne in srednje šole UDK:(075.3)
Učbeniki za tujce UDK:(075.4)
Učbeniki za višje in visoke šole UDK:(075.8)
Učbeniki za podiplomski študij UDK:(075.9)
Dodajamo še dva primera z uporabo obeh geslovnikov. V prvem primeru (Slika 29) je vsebina predstavljena v predmetnem nizu s tematsko predmetno značnico: »606aLes« in s tematskim: »606xObdelava« ter oblikovnim določilom: »606wUčbeniki za srednje šole« - publikacija predstavlja učbenik za srednje šole o obdelavi lesa. Iz geslovnika SGC smo uporabili normativno PO: »Obdelava lesa« v polju 606 in oblikovno PO: »Učbeniki za srednje šole« v polju 609. Izraz za učbenik je v okviru predmetnega niza vnesen kot oblikovno določilo in iskalen s predpono: »dw=«, kot oblikovna PO pa je iskalen s predpono za obliko: »fs=«, predpono za iskanje po številki normativnega zapisa: »ar=« ter po predponi za iskanje gesel iz geslovnika SGC: »gc=«. Tudi ostale PO so iskalne z ustreznimi predponami.
Slika 29: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – PO za učbenike
Geslovnik SGC ima nekoliko drugačno delitev učbenikov v okviru oblikovnih PO, in sicer združuje v enem izrazu učbenike za višje in visoke šole, kar je razvidno iz drugega primera (Slika 29).
15.3.2 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – priročniki
Podobno velja za vsebinsko obdelavo strokovnih priročnikov (Slika 30). Poleg kode za namembnost: »100ek«, ki nam pove, da gre za strokovno gradivo za odrasle, v polje 105b dodamo kodo za vrsto vsebine »v - priročnik«, ki se povezuje z oblikovnim predmetnim določilom v polju »606wPriročniki« in splošnim privesnim vrstilcem UDK za obliko: »(035)«.
Slika 30: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – priročniki
S tematskimi in prosto oblikovanimi PO in glavnimi vrstilci UDK opredelimo strokovno področje, kateremu je priročnik namenjen – prvi pomoči ob jamarskim nesrečam.
Naslednja dva primera in (Slika 31) prikazujeta uporabo geslovnika SSSG in SGC, ki ponazarjata različna pristopa h gesljenju: SSSG izraža vsebino skozi predmetni niz, SGC pa z nizom posameznih PO.
Slika 31: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – PO za priročnike
15.3.3 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – zborniki
Slika 32: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – zborniki
Zborniki so publikacije, ki prinašajo prispevke različnih avtorjev in avtoric, lahko so predstavljeni na posvetovanjih, srečanjih, kongresih. V našem primeru (Slika 32) s kodo označimo, da je publikacija zbornik: »105bz« in s številčno kodo, da je iz konference ali sestanka: »105c1«. Obe kodi – za vrsto vsebine ter koda za publikacijo s konference sta iskalni z iskalno predpono, npr.: cc=(z and 1).
S predmetnim nizom v polju 606 čim bolj podrobno opišemo vsebino in obvezno vključimo oblikovno določilo: »606wPosvetovanja«, ker gre za publikacijo, ki je izšla ob posvetovanju. PO »zborniki« zapišemo med prosto oblikovane PO v polje 610 poleg ostalih PO, ki podrobneje predstavljajo teme, ki so obravnavane v zborniku.
Glavni vrstilec UDK opredeljuje glavno temo. Zborniki imajo pogosto zelo široko tematiko, ki ji moramo poiskati »skupni imenovalec«. Splošni privesni vrstilec UDK za obliko: »(082)« uporabljamo za zbirke del različnih avtorjev; v našem primeru gre za avtorje, ki so predstavili prispevke na posvetovanju.
Geslovnik SGC ima za zbornike s posvetovanj vključeno oblikovno PO: »Zborniki posvetovanja« (Slika 33).
Slika 33: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – PO za zbornike
V primeru, da gre za delo, ki vsebuje prispevke več avtorjev in ni nastalo ob posvetovanju, kot oblikovno določilo v predmetnem nizu uporabimo oblikovno predmetno določilo: »606wZborniki« (Slika 34).
Slika 34: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – oblikovno določilo za zbornike s prispevki več avtorjev
15.3.4 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – vodniki
Vodič in vodnik sta sopomenki, vendar se vodič pogosteje uporablja za osebo, vodnik pa za knjigo (Bizjak Končar (april 2014) . Koda za vrsto vsebine razkriva ravno ta dvom, katero besedo uporabiti. Vendar pa SSSG za knjigo uporablja izraz vodnik, kar razberemo iz tega, da PO spremlja vrstilec UDK za obliko: »(036)«, pri razlagi kode v podpolju 105b pa imamo izraz »v1 – vodič«. Vodiča kot predmetne oznake SSSG niti ne vsebuje.
Slika 35: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – vodniki
Vodniki (Slika 35) predstavljajo kraje in poti, ki jih opišemo s PO. Z vrstilcem UDK lokacije ne moremo opisati tako natančno. Vodnikom, ki predstavljajo pohodniške oz. planinske ali alpinistične poti, dodamo oblikovno PO: »Planinski vodniki«. Uporabili smo tematsko predmetno značnico in oblikovali predmetni niz v polju 606 ter zemljepisno značnico in predmetni niz v polju 607 ter ju dopolnili s prosto oblikovanimi PO v polju 610.
Pri vodnikih velikokrat uporabimo dva vrstilca UDK, in sicer:
* enega za pohodništvo, če gre npr. za pohode v naravo, ali za umetnost, zgodovino, turizem in kaj drugega, če gre za drugačne vrste izletov ali potovanja ter
* drugega za regionalno geografijo za področje, ki ga vodnik opisuje.
Kot drugi primer imamo vsebinski opis turističnega vodnika po Münchnu (Slika 36).
Slika 36: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – zemljepisno predmetno določilo za vodnike
Za katero mesto gre, zapišemo v polje 607, ki je določeno za zemljepisno predmetno značnico. Koda za vrsto vsebine »v1« se povezuje z oblikovnim predmetnim določilom: »607wTuristični vodniki« ter s splošnim privesnim vrstilcem UDK za obliko: »(036)«. Glavni vrstilec UDK nam pove, da je predstavljena regionalna geografija: »913«, zemljepisna značnica: »607aMünchen« pa se povezuje s splošnim privesnim vrstilcem UDK za kraj: »(430München). Z zemljepisnim predmetnim določilom povemo, za katero državo gre, v našem primeru je to »607yNemčija«. V MKL je to povezano s postavitvijo vodnikov v prostem pristopu – postavljeni so po državah, pomembno pa je tudi za iskanje v katalogu.
15.3.5 Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – zgodovinski pregledi
Zgodovino različnih obdobij uvrščamo v skupino 94, npr. zgodovino starega Egipta 94(32) ali zgodovino samostojne Slovenije 94(497.4)"1991/..."; zgodovinski razvoj različnih strokovnih področij pa ne sodi v skupino 94. Opisujemo jo z glavnim vrstilcem za izbrano strokovno področje in splošnim privesnim vrstilcem za zgodovinski razvoj (091), npr. pravna zgodovina: 34(091) ali zgodovina bibliotekarstva: 02(091).
Slika 37: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – zgodovinski pregledi
V primeru za zgodovinski pregled (Slika 37) s kodo povemo, da gre za strokovno delo za odrasle: »100ek« ter besedilo v slovenskem jeziku: »101aslv«, ustrezne kode za vrsto besedila v tem primeru ni. S PO in vrstilcem UDK opišemo vsebino; v našem primeru gre za pregled delovanja in razvoja Rdečega križa v Sloveniji, zato izberemo predmetno določilo »Zgodovina« v predmetnem nizu v okviru polja 601, ki je namenjeno vnosu korporacij kot predmetnih značnic: »601aRdeči križ Slovenije«. S prosto oblikovanimi PO v polju 610 dodatno opišemo vsebino; med njimi je tudi izraz »zgodovinski pregledi«, ki ga običajno vnesemo, kadar gre za zgodovinsko predstavitev določenega področja.
V primeru uporabe geslovnika SGC pri zgodovinskih pregledih (Slika 38) dodamo samostojno tematsko PO: »60631640552aZgodovina2SGC - Splošni geslovnik COBISS.SI«.
Slika 38: Vsebinska obdelava strokovnih publikacij – predmetne oznake za zgodovinske preglede
15.4 Vsebinska obdelava – postavitev v prostem pristopu
Posamezni elementi vsebinske obdelave so podlaga za določitev postavitve posamezne publikacije v prostem pristopu (Slika 39).
Slika 39: Vsebinska obdelava in postavitev v prostem pristopu
Koda namembnosti je podlaga za delitev knjižničnega gradiva na oddelek za odrasle in oddelek za otroke in mladino ter nato za nadaljnjo delitev znotraj posameznih oddelkov na leposlovje in strokovno gradivo.
Naslednji pomembni kodirani podatek je jezik besedila in izvirnika. Ločujemo namreč izvirno slovensko leposlovje od leposlovja v slovenščini (prevodno leposlovje) in leposlovja v tujih jezikih.
V knjižnici postavljamo gradivo na podlagi vrstilcev UDK. Na osnovi namembnosti in strokovnega področja oz. književnosti, literarne zvrsti in jezika besedila je zasnovan šifrant vrstilcev UDK za postavitev knjižničnega gradiva v prostem pristopu.
Postavitev v večjih knjižnicah MKL sledi postavitvenemu šifrantu, v manjših knjižnicah pa glede na obseg posamezne skupine lahko smiselno združujejo posamezne postavitvene skupine.
15.5 Vsebinska obdelava - izposoja in iskanje informacij
V MKL se zavedamo, da je vsebinska obdelava - poleg primarne naloge ureditve knjižnične zbirke v prostem pristopu - pomembna tudi za uspešno iskanje v katalogu MKL, tako za bibliotekarje informatorje kot tudi za naše uporabnike.
16 Različni vrstilci za različne namene
V podpolje ''675a - Vrstilec'' vpišemo vrstilec za bibliografski vir. Z vsebinsko analizo ga določi katalogizator oziroma katalogizatorka. Polje je brez šifranta, saj ga tvorimo za konkretni bibliografski vir. Polje je tudi ponovljivo, da je mogoče dodeliti toliko vrstilcev, kolikor jih je za bibliografski vir potrebno.
''675b - Skupin''a je podpolje, v katerem vrstilec UDK izberemo iz lokalnega šifranta. Lokalni šifrant ureja vsaka knjižnica sama. Gre za skrajšani vrstilec. Podpolje je namenjeno razvrščanju v izpisih bibliografij in za druge lokalne potrebe. Nekatere knjižnice ga uporabljajo za urejanje seznama novosti, npr. seznam novosti v Osrednji humanistični knjižnici (Knjižnične novosti).
V podpolju ''675c - Vrstilec za iskanje'' imamo na razpolago globalni šifrant. To pomeni, da vse sodelujoče knjižnice v sistemu Cobiss izbirajo vrstilce iz istega seznama za vse vrste gradiva. Vnos tega vrstilca je obvezen za vse vrste knjižnic. Vrstilec UDK v podpolju 675c je namenjen iskanju in razvrščanju po vsebini v COBISS+. To je tudi edino obvezno podpolje v sklopu bloka za vsebinski opis, saj je osnova za seznam predmetov v navigaciji seznama priklicanih virov.
''675s - Statistika'' je podpolje, v katerem vrstilec UDK izberemo iz lokalnega šifranta. Namenjen je statističnim obdelavam, kot je npr. letna statistika prirasta po UDK. Seznam skrajšanih vrstilcev je lahko prilagojen potrebam knjižnice, naj bi pa bil usklajen s statističnimi obrazci, ki jih npr. splošne knjižnice izpolnjujejo vsako leto in jih zbira Narodna in univerzitetna knjižnica. Obrazci so za vse vrste knjižnic dostopni na portalu BibSiSt (Knjižnične novosti). V primeru, da lokalni šifrant ni usklajen s statističnimi obrazci, lahko pri njihovem izpolnjevanju nastanejo velike težave.
V podpoljih ''675v in 675z identificiramo izdajo in jezik tablic'', iz katerih je vzet vrstilec v podpolju 675a. Konec leta 2024 so možnosti izbire s seznama v primeru podpolja 675v naslednje: do 4. izd., UDCMRF 2001, UDCMRF 2006, UDCMRF 2011, UDCMRF12. V podpolju 675z pa iz šifranta za jezike izberemo jezik tablic, iz katerih je bil vzet vrstilec v podpolju 675a. Podatek o izdaji in jeziku tablic je pomemben predvsem, ko se vrstilci UDK z različnimi izdajami spreminjajo. UDCMRF12 takega historiata razvoja vrstilcev ne kaže dosledno. Leta 2024 npr. vidimo razlike med UDCMRF 2011 in UDCMRF12 ter med zadnjo tiskano izdajo iz leta 1994 in UDCMRF12. Drugih sprememb pa ne vidimo, zato včasih ne moremo razrešiti vrstilca. Na spremembe vrstilcev in pazljivost pri iskanju po vrstilcih UDK smo opozorili tudi pri razredu 78.
Polje 675 lahko v zapisu večkrat ponovimo, če želimo obravnavanemu dokumentu ali publikaciji določiti več vrstilcev. To je odvisno od vsebine dokumenta ali publikacije, obravnavane v določenem zapisu.
17 Iskanje z vrstilcem UDK
Po vseh podpoljih polja ''675 – Univerzalna decimalna klasifikacija (UDK)'' lahko iščemo v COBISS+. Medtem ko izbirno iskanje nudi le vrstilce iz polja ''675c - Vrstilec za iskanje'', lahko v ukaznem iskanju iščemo v vseh podpoljih z ustreznimi predponami: 675a DC=, 675c UC=, 675b UG= in 657s US=. Predpon za ukazno iskanje ni v COBISS+, temveč jih najdemo v Dodatku C Iskalni indeksi priročnika COMARC/B).
18 Vrstilec UDK kot signatura
Lokacijski podatki niso zajeti v delu kataložnega zapisa, ki ga pokriva format COMARC/B , temveč jih oblikujemo po pravilih iz priročnika COMARC/H: format za podatke o stanju zaloge. Podatki o zalogi so pripisani vsaki inventarizirani enoti knjižničnega gradiva, zato ima en zapis po COMARC/B za posamezni naslov lahko več zapisov po COMARC/H za vse enote s temi bibliografskimi podatki. O inventarizaciji, o opremi (kamor sodi tudi signaturna nalepka) in o postavitvi knjižničnega gradiva podrobneje pišeta Poličnik-Čermelj in Šauperl v Šauperl (2003) ).
Polje 99Xd – Signatura (Postavitev) lahko prinaša postavitveni vrstilec, če je gradivo postavljeno po UDK. V tem primeru vrstilec UDK določimo iz lokalnega šifranta. Lokalni šifrant vsebuje vrstilce UDK, ki jih posamezna knjižnica uporablja za postavitev gradiva in so običajno skrajšani vrstilci iz enega od polj 675a - Vrstilec. V učbeniku Organizacija knjižničnih zbirk (2023) je na sliki 2.7 primer signaturne nalepke z vsemi elementi, vključno s kratkim vrstilcem UDK iz seznama postavitvenih vrstilcev knjižnice OHK – Bibliotekarstvo. Postavitveni vrstilec UDK je pomemben tudi za uporabnike, saj jim pove, pod katerim vrstilcem UDK bodo našli gradivo v določeni knjižnici.
19 Skóp vsebinski opis z vrstilci UDK
Razstavni katalog Gornjesavskega muzeja Jesenice ''Ustvarjalki iz Zgornjesavske doline'' predstavlja dve amaterski umetnici, domačinki Slavo Mlakar in Zoro Podlipnik . V zapisu vidimo izredno skop vrstilec, le 73 za likovno umetnost (kiparstvo in umetno obrt). Skópe klasifikacijske oznake so v vzajemnem katalogu zelo pogoste. V konkretnem primeru, ko gre za zgibanko, ki je dostopna le v dveh knjižnicah in je tja verjetno prišla kot drobni tisk, je skóp opis pričakovan. Za iskanje gradiva skópi opisi niso uporabni. Možen je ugovor, da UDK ni za nikogar uporaben vsebinski opis (več v opisu polemike v učbeniku Organizacija knjižničnih zbirk (2023). Vendar menimo, da bi ga mogli s pridom uporabljati vsaj strokovni delavci v knjižnicah. V konkretnem primeru niti predmetne oznake vsebinskega opisa ne izboljšajo bistveno. Manjkajo pa tudi nekatere kode za opis vsebine in oblike bibliografskega vira.
V razstavnem katalogu je jasno razvidno, da se ena od umetnic ukvarja z amaterskim slikarstvom, druga pa z ročnim vezenjem in pesništvom. Za prvo umetnico bi bili primerni vrstilci 379.825:73Mlakar S. ali obratno, 73Mlakar S.:379.825 (amaterska slikarska umetnost Slave Mlakar) in 73Mlakar S.(083.824) (razstavni katalog slikarskih izdelkov Slave Mlakar). Za drugo umetnico bi bil primeren naslednji opis: 746.3+821.163.6-1Podlipnik Z. (083.824) (razstavni katalog vezenin in poezije Zore Podlipnik).
20 Trst je naš! ali Vrstilci so lahko tudi napačni
Kar je slovenski politiki in vojski uspelo za borih 40 dni od 1. maja do 11. junija 1945, je bibliotekarjem in bibliotekarkam uspelo (morda za vekomaj): Trst je naš! To duhovito napako so pred leti v COBIB našle študentke in asistentka pri predmetu Vsebinska obdelava na študijskem programu Bibliotekarstvo in informatika na Oddelku za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Našle so naslednje bibliografske vire z naslednjimi oznakami:
* 811.163.6'373.235(497.4Trst) in
* 912.43(497.4Trst).
Prvi primer, 811.163.6'373.235, pomeni slovensko jezikoslovje (811.163.6) in imena prebivalcev dežel, pokrajin, krajev ('373.235) ter Slovenijo od l. 1991 dalje (489.4). Če v Tabeli 1e ni podrobnejše klasifikacijske oznake za določen kraj, ga smemo izraziti z imenom (A/Z). Skupaj ta vrstilec torej pomeni: slovenska imena prebivalcev Trsta, mesta v Sloveniji.
Drugi vrstilec 912.43(497.4Trst), pomeni geografske karte mesta Trst v Sloveniji. Žal pa Trst v politični delitvi ni bil v Sloveniji (razen 40 dni leta 1945). Morda bi kdo pomislil, da so bibliotekarji ali bibliotekarke v tem duhovitem primeru želeli označiti Svobodno tržaško ozemlje, ki je obstajalo od leta 1947 do leta 1954. V dLib-u je mogoče najti tri zemljevide iz tega časa.
* ,
* in
* .
Toda v tem obdobju je bil izdelan le prvi zemljevid, in sicer leta 1950. Druga dva sta nastala kasneje (1957 in 1958). Poleg tega nobeden od zemljevidov ne prikazuje tega ozemlja v celoti. Zemljevid Svobodnega tržaškega ozemlja bi v vsakem primeru označili s splošnim priveskom za Italijo, saj se za označevanje uporablja sedanja teritorialna delitev z dodatkom časovnega obdobja, torej: 912.43"1947/1954"(450Trst) ali 912.43"1947/1954"(450STO). Namesto splošnega privesnega vrstilca za Italijo, bi lahko uporabili tudi splošni privesni vrstilec za Furlanijo – Julijsko krajino.
Vrstilec 811.163.6'373.235(497.4Trst) bi popravili s tvorbo splošnega privesnega vrstilca za rase, etnične skupine in narodnosti (glej to poglavje v pričujočem priročniku) na osnovi kraja in njegovih prebivalcev, torej 811.163.6'373.235(=163.6:450Trst) ali podrobneje 811.163.6'373.235(=143.6:450.36Trst).
Ta duhovit primer je sprožil raziskovalno radovednost, ki jo je bilo mogoče potešiti s podatki, ki smo jih pred nekaj leti dobili od IZUM-a. To so bili deli zapisov iz COBIB, ustvarjeni leta 2020 (uvedba UDCMRF12 februarja 2020). Osredotočile smo se na polja ''675a – Vrstilec'' in opazovale spodrsljaje. Medtem ko rezultati profesoričine analize še niso bili objavljeni, je magistrsko delo Maše Treven dostopno v repozitoriju Univerze v Ljubljani.
Treven je v svojem vzorcu opazila, da je 17,5 odstotka zapisov vsebovalo napake v vrstilcu UDK. Najpogosteje so bili dodeljeni napačni glavni vrstilci in napačni splošni privesni vrstilci glede na temo opisovanega gradiva. Manj najdenih napak je bilo povezanih z zatipki v znakih in z nepravilnim sestavljanjem vrstilcev.
Medtem ko se je Maša Treven osredotočala na učbenike in delovne zvezke pretežno v razredu 37, se je profesorica Šauperl ukvarjala z oddelkom 8. Velika večina vrstilcev, 92 odstotkov v vzorcu s 5682 primeri, je bila pravilnih. Napake je razvrstila v dve večji skupini:
* Tehnično pravilni in vsebinsko napačni vrstilci: vrstilci so pravilno sestavljeni, vendar so vsebinsko napačni. Med takimi je, razen zgoraj omenjenega, tudi primer vrstilca za slovar renesančne latinščine. Označen je z vrstilcem 811.124(654)(038), kar pomeni slovar za latinsko jezikoslovje v južni Alžiriji. Vsi deli vrstilca obstojijo in so pravilno razvrščeni. Problem je Alžirija v splošnem privesnem vrstilcu za kraj. Morda je nekdo želel uporabiti splošni privesni vrstilec za čas, ki bi bil bolj smiseln. Splošni privesni vrstilec za čas "654" namreč označuje Novi vek (obdobje od renesanse do sodobnega 21 stoletja). Med 5682 vrstilci našega vzorca je tako vrsto napake imelo 59 zapisov oziroma en odstotek.
* Prave napake so se pojavljale v 7 odstotkih vzorca in so imele različne značilnosti:
** Zatipkani znaki: V vzorcu je bila v vrstilcih namesto pike mnogokrat natipkana vejica. Tipki za vejico in piko sta na tipkovnici druga poleg druge. Na zaslonu z majhnimi znaki je razlika težko opazna. Tako napako bi bilo mogoče odpraviti tako, da bi v podpolju 675a – Vrstilec onemogočili rabo vejice.
** Manjkajoči znak: Zgodilo se je, da je v vrstilcu manjkala števka. Npr. v 82.511.141 manjka enica kot tretji znak ali v (35) ničla kot prvi znak v splošnem privesnem vrstilcu za obliko. Manjka lahko pika za vsakim tretjim znakom, kot v vrstilcu 821.511141, ali črtica kot znak za posebni privesni vrstilec v primeru 821.111(73)312.4.
** Kot napačni znak se je največkrat pojavila napačna oblika narekovaja za splošni privesni vrstilec za čas in napačna oblika apostrofa za posebni privesni vrstilec za vsebinska področja in fasete za jezikoslovje in jezike (razred 81). Ker se apostrof kot znak posebnega priveska pojavlja tudi v nekaterih drugih oddelkih, je zelo verjetno, da so podobne napake tudi tam. Ponekod pa je bila črtica napačno uporabljena v glavnem vrstilcu za književnost, npr. 821.511-141-93-32. Vemo, da nam urejevalniki včasih nagajajo z izbiro narekovajev in opuščajev, zato to ni posebej nenavadna napaka. Vidimo tudi, kako lahko se je zmotiti v množici pik in črtic v enem vrstilcu.
** Včasih je bil vrstilec napačno sestavljen. Vzpostavitev enostavnega odnosa ni dovoljena, če imamo možnost oblikovanja sestavljenega vrstilca. Primer 821.162.3-1:821.162.3-93 je napačen, ker imamo dva identična glavna vrstilca z dvema različnima posebnima priveskoma. Navodilo pri 821 nam naroča, naj vrstilec oblikujemo tako: 821.162.3-93-32. Napačno je tudi dvakrat izraziti isto v enem sestavljenem vrstilcu. V vrstilcu 821.163.4(497.6)-82(082) npr. dvakrat izrazimo zbirko del različnih avtorjev, in sicer s posebnim privesnim vrstilcem 82-82 in s splošnim privesnim vrstilcem za obliko (082). Že mnemonična podobnost bi nam to morala nakazati. Podobna napaka je v primeru, ko sta bila nekemu bibliografskemu viru dodeljena dva posebna priveska 821.111(73)-312.9-32. Pri vrstilcu za kratke zgodbe 82-32 imamo navodilo o podrobnejši delitvi na zvrsti po zgledu romanov 82-31. Vrstilec je torej treba sestaviti tako: 821.111(73)-322.9. Včasih so bila vrstilcu dodana imena v poljubnem vrstnem redu, npr. 821.163.6.09M. Vilhar namesto 821.163.6.09Vilhar M. (Brez vejice za priimkom!). Podobno redko so bili zapisani tako napačni vrstilci, da jih ni bilo mogoče razumeti in popraviti.
Vzorec nekaj nad 5000 primerov izmed več kot 7 milijonov zapisov je izredno majhen. Niti promila populacije ne dosega. Lahko bi nam očitali neznanstveni pristop. V svoj zagovor lahko povemo, da bi bilo zelo težko ročno analizirali deset odstotni vzorec, saj bi obsegal nad 700.000 zapisov. V svoj zagovor lahko zastavimo tudi vprašanje, koliko bi stal razvoj orodja, ki bi mogel izvesti tak nadzor kakovosti. Da bi bilo to vsaj v veliki meri mogoče, dokazuje dr. Matjaž Kragelj, ki se je v svoji disertaciji ukvarjal z razvojem metodologije za avtomatično klasifikacijo knjižničnega gradiva z UDK (Kragelj, 2020) . Odprto pa ostaja tudi vprašanje, kdo bi razvoj takega orodja financiral.
=Zahvala=
Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani in UDC Consortium The Hague se zahvaljujemo za soglasje k uporabi vrstilcev Univerzalne decimalne klasifikacije po UDCMRF12.
Avtorice se zahvaljujemo tudi sodelavkam: Urški Drofenik za lektoriranje ter doc. dr. Tjaši Jug, doc. dr. Katarini Švab in asist. dr. Maji Kuhar za pozorno branje in opozarjanje na napake in nejasnosti.
Priročnik je kot del ''Virtualne vadnice Univerzalne decimalne klasifikacije VIVA UDK'' nastal tudi s podporo ukrepa razvojnega stebra financiranja A.II.1. ''Uporaba in razvoj odprtih učnih gradiv na UL v luči spodbujanja njihovega soustvarjanja s študenti''.

Knjige