Šola igrač

1 Šola igrač
"Strašno, kako naporen dan. Komaj sem jih spravila spat. Kar naprej bi se igrale, kot da sem iz železa," je zavzdihnila Katarina in še enkrat z očmi objela igrače. Vsaka je bila na svojem stalnem mestu, obrnjena proti njej, da ja ne bi pozabile, kdo jim je gospodarica. Tako pa je bilo tudi prav, saj Katarini so že polzele veke skupaj. Stisnila se je k drobceni Anici, noč pa se je že pajčevinasto razširila po sobi. Z njo pa so prihajale tudi sanje, v začetku sicer zelo počasi, pozneje pa vse bolj živo in čedalje močneje so se v njeni glavi pričele kopičiti podobe njenih igrač. Postajale so vse bolj vidne, nenadoma pa so oživele in se pričele pogovarjati...
"Mislite, da že spi?" je dejala Pika Nogavička in se z nogami obesila za stol, da ji je glava bingljala proti tlom.
"Yes," je dejala opica Jeddo.
"Yes, yes," je za njo ponovil španski medved Josè. „Govoriš samo angleško, kot da ne bi znal drugače."
"Znal ali ne znal, to ni sedaj vprašanje. Nisem Anglež, vidiš, pa vseeno govorim angleško. Glavno, da se razumemo."
"Vse igrače na svetu se razumemo!" je pribila Pika. „Zato smo tudi igrače."
"Tiho, mjav, mrmjav," Je zapredel maček Franta, "zdi se mi, da se Katarina prebuja."
"Potuhnimo se. Počakajmo, da bo trdno zaspala," je predlagala zamorka Boa in vsi so videli, kako so se ji v temi zaiskrile oči.
Nekaj časa je bilo vse tiho. Potem pa je Franta, ki je imel najtanjša ušesa dejal:
"Zdaj je zagotovo zaspala, spet lahko govorim. Dobro slišim njeno dihanje, izgublja se v sanjah."
"Če ti tako praviš, bo že držalo" je dejala zamorka Boa. "Mački imate tanka ušesa in kratko pamet. Če slišite krta, ko rije pod zemljo, si že domišljate, da veste, kdaj zaspi takšnole dekletce."
"Vemo, dobro vemo!" se je jezno odrezal Franta.
"In če nas že sliši, saj nas ne razume, ko vsak žlobudra v drugačnem jeziku," je zabrundal medved Josè.
"Ne razume naših besed, razume pa naše duše," je pristavil Jeddo.
"Hm, duše!" se je zasmejal Franta. "Kot da je to pomembno kakšno dušo imaš!"
"Seveda ni pomembno, če imaš črno! Vsi mački imate črno dušo," mu je vrnil Jeddo.
"Jaz že ne, jaz že ne," je hitel zatrjevati Franta. "Če bi imel črno, potem me Katarina ne bi stiskala k sebi, ko me je njena mamica prinesla s Češke. Tako pa so se ji zaiskrile oči in celo poljubila me je, tu, na vrat me je poljubila. Še sedaj mi je toplo pri srcu, če se na to spomnim."
"Vse je poljubila, le kaj bi se hvalil!" jih je hotela utišati Pika.
"Mene je najprej, ker sem prišla k njej pred vami, potem Joseja, ko ga je dobila iz Španije in Jeddoja, katerega ji je babica prinesla iz Anglije..."
"Kaj pa mene, tudi mene je poljubila," se je užaljeno oglasila zamorka Boa.
"Ne, tebe ni hotela poljubiti. Tebe se je najprej ustrašila," se je zahihital Franta in si pomembno popravil brke.
"Že, že. Toda, ko se je prepričala, ko si je oslinila prst in me podrgnila po licih in videla, da nisem umazana kot dimnikar, me je kar naprej poljubljala. Cel mesec sem bila njena najljubša igrača. Kot sedaj Anita!"
"Pusti tisto polilanko! Ta samo joče in kriči ma... mama...", je dajal zajedljivo Franta.
"Ma, mama," se je tedaj oglasilo iz Katarinine postelje.
"No vidiš! Ne zna drugega. Italijanski otroci se samo jokajo, ta pa še prav posebno. Kar naprej se dere. Saj jo bo še prebudila," je jezno, a vseeno prizanesljivo dodala Pika.
"Z otroki so same težave," je nejevoljno zagodrnjal Josè.
"Pa ne z vsemi," mu je pričela oporekati Pika.
"Ne z vsemi," ji je pritrdila Boa. "Ko sem bila jaz majhna, me je mama nosila na hrbtu. Niti pisnila nisem, pa če prav ob naši reku vse polno krokodilov in v džungli tigri in levi."
"Jaz se ne bojim tigrov ne levov ne krokodilov, še policajev ne," se je junaško udarila po prsih Pika, da so ji zacingljale rdeče kite.
"Ne poznam tigrov in tudi levov ne, še manj pa krokodile, bojim pa se policajev. Tistih v živalskem vrtu se bojim," je nekoliko zadržano in preplašeno pristavil Josè.
"Tisto niso policaji, tisti v živalskem vrtu so čuvaji," je učeno pristavila Pika. "Tistih se ni treba bati, pa tudi drugih ne!"
"In če te vtaknejo za rešetke?" je spet dvomljivo vprašal Josè.
"Tebe ne bodo, ti si igračka, me pa smo svobodne!" se je pogumno oglasil Franta.
"In kako naj čuvaj v živalskem vrtu ve, kaj so igračke in kaj ne?" je trmoglavil Josè.
"Tudi oni so bili nekoč otroci in gotovo so imeli igračke," se je v pogovor vmešala Boa.
"Že, že, a na to so gotovo že pozabili," je še naprej vztrajal pri svojem Josè.
"Nič niso pozabili, le kako bi mogli. Zadnjič, ko me je Katarina vzela s seboj v živalski vrt, je nekemu fantku po nerodnosti padel v opičjo kletko medvedek. Pritekel je čuvaj in ga rešil pred opicami, da ga ne bi raztrgale," se je oglasil Franta.
"Ta je pa dobra," se je zasmejal Jeddo. "Opice da bi raztrgale medveda?! Le poigrale bi se z njim, potem pa bi ga vrnile."
"Ne, nas medvedov se ne da kar tako raztrgati," je sedaj že bolj pomirjeno pristavil Josè.
"Ko pa imate take kožuhe, mene že zmrazi, če Katarina zrači sobo," je pristavil Jeddo in se stresel ob misli in mraz.
"Sobo je treba prezračiti, saj bi se drugače še zadušili," je dejala Pika in se zagugala proti Katarinini postelji.
"Pri nas v džungli nismo nič zračili," se je vmešala Boa.
"Tisto pa niso bile sobe," se je oglasila Pika, "tisto so bile kolibe, napravljene iz bambusovih palic in trstja."
"Pa nas vseeno ni zeblo," je spet povzela Boa.
"Kako naj bi vas zeblo, pri vas je večno poletje, in tigri, in levi, in večni komarji," je zajedljivo pristavil Franta.
"In kaj zato, če so komarji, si pa na svežem zraku," mu je užaljeno odgovorila Boa.
"Hm, hm, na svežem zraku, kot da to kaj pomeni. Ni lepšega, kot stikati po smetiščih in se poditi za miškami po prašnih kanalih. To je življenje!" je radostno vzkliknil Franta.
"Figo, pa ne življenje!" je protestirala Boa.
"Kaj vi veste o življenju," se je potrkala po prsih Pika in pozabila, da se le z eno roko drži za naslonjalo stola. Telebnila je na tla, pa se vseeno zasmejala. "Življenje, življenje..., to je, to je... jezditi konja, se poditi po prostranih travnikih in se voziti z ladjo, s takšni pravo, pravcato ladjo."
"To ni nič," je povzel Jeddo. "Skakati z veje na vejo, z drevesa na drevo in vmes trgati banane in pomaranče, to je nekaj!"
"Skačeš lahko tudi v sobi," je dejala Pika, se pognala in ujela in se ujela za lestenec.
"Pa res," je dejal Jeddo in tudi sam skočil. Toda še tisti trenutek se je spomnil in vprašal: "Kaj pa banane in pomaranče?"
"Te si lahko misliš!" mu je odgovorila Pika.
"Saj res, lahko si jih tudi zamisliš. Pa vseeno ni isto," je nekoliko razočarano pristavil Jeddo.
"Au, au," je tedaj zastokal Josè.
"Kaj pa je, da tako tarnaš?" ga je vprašala Boa.
"Zob me boli, au, neznansko me boli zob," je kar naprej jadikoval Josè.
Pika je skočila z lestenca in skočila k njemu. "Odpri čeljust," je dejala in se zazrla med njegove čekane. "Resna stvar, moral boš k zobozdravniku. Povedati bomo morali Katarini."
"Samo kako," je zaskrbelo Boo. "Saj nas ne bo razumela. Josè klati špansko, Franta češko, Jeddo angleško, le Pika zna nekaj več jezikov. Mi se že razumemo med seboj, ona pa ni igračka."
"Bo že razumela," se je domislila Pika. "Joseju bomo zavili gobček s tole rdečo ruto in takoj bo vedela, da je bolan."
"Saj res, saj res," so začele vzklikati igrače, Franta pa je pristavil: "Sila si, Pika, pa tudi pametna! Kot mački na Hradčanih!"
"Zdaj pa zaspimo. Dovolj smo se pogovarjali," je predlagal Jeddo in skočil na svoje mesto pod mizo.
"Stisnimo se drug k drugemu, tako nam bo topleje in Katarina bo videla, da se imamo radi, ko se bo zbudila," je dejala Boa.
"Stisnimo se," je dejal Jeddo, "samo da ne boš predel, Franta, in ti Josè, potrpi, ne javkaj, to se za medveda ne spodobi. Raje stisni čeljusti!"
"Nič ne bom predel, se mi ne da, prelen sem," je obljubil Franta. Josè pa je pristavil: "Bom že potrpel, bom že potrpel, au, au, au..."
Ko so zjutraj posijalo v sobo prvi sončni žarki, je Katarina našla igračke, kako se stiskajo druga k drugi. Vse so še spale, le obvezani Josè je s podplutimi očmi žalostno zrl v njen obraz. Vzela ga je v naročje in se takoj spomnila svojih sanj.
"Saj te bom odpeljala k zobozdravniku, ubožček," ga je pogladila po njegovem mehkem kožuščku in ga poljubila. Potem je stekla k mamici in ji pričela pripovedovati, kaj se ji je sanjalo.
"Saj res," je dejala mamica, "kako naj te pa razumejo, ko so z različnih koncev sveta. Veš kaj, naučiti jih boš morala govoriti slovensko."
"Odlično, odlično!" je pričela skakati Katarina od navdušenja.
"Naučila jih bom slovensko, slovensko bodo govorili. Tudi Anito bom naučila, ko ne bo več dojenček! Že danes bomo začeli s poukom, takoj po zajtrku bomo začeli!"
In res, po zajtrku je Katarina razvrstila igračke v pravi, pravcati razred. Postavila se je prednje kot učiteljica in jim pričela govoriti: "Vsi, prav vsi se morate naučiti slovensko, da se bomo lahko razumeli. Zato ponavljajte za menoj: "Ma-ma, a-ta, Ka-ta-ri-na, Ur-ban..."
"Ma-ma, a-ta, Ka-ta-ri-na, Ur-ban..." je grmelo po sobi.
Tedaj se je Katarina nečesa spomnila. "Saj res. Čisto sem pozabila. Dati vam moram tudi nova imena, naša, slovenska. Josè ti boš Jaka.
Ponovi, Ja-ka!"
"Ja-ka," je zabrundal Josè.
"Dobro," ga je pohvalila Katarina. "In ti Franta, ti boš Mrmjav!"
"Mrmjav," je zamijavkal Franta.
"In ti Boa, ti boš, ti boš..., aha, ga že imam, ti boš Špela."
"Čpela," je ponovila Boa.
"Ne Čpela, ampak Špela," jo je popravila Katarina.
"Špe-la," se je potrudila Boa, ko je videla, da se ji drugi smejejo.
"Dobro, zelo dobro, Špela," se ji je prijazno nasmehnila Katarina.
"Ti Jeddo, ti boš preprosto, presrosto... Čedo. Da, da, Čedo boš!"
"Yes, Čedo!" je kot iz topa pribil Jeddo.
"Pika pa je že tako Pika in bo Pika tudi ostala."
"Ma, mama," je tedaj zajokala na postelji Anita, na katero so popolnoma pozabili.
"Seveda, seveda, nič ne jokaj, tudi ti boš dobila svoje ime. Tinka boš, Tinka!"
"In tako, sedaj, ko imate vsak svoje ime," je spet pričela Katarina, "lahko nadaljujemo z našo šolo. Vsak dan se bomo učili slovensko."
"Jaz se že ne bom učila," je hotela trmoglaviti Pika.
"Vsi se bomo učili, tudi ti, Pika," je povzdignila svoj glas Katarina. "Igraje se bomo učili, boste videli, kako bo veselo."
"Bo veselo..." so pristavile igrače in se zavzeto zazrle v svojo učiteljico. Tudi Pika, tudi Pika je prisluhnila...


V mesto mravlja se odpravlja

Delo ''V mesto mravlja se odpravlja'' avtorice je kratka zbirka šestnajstih pesmic, ki je izšla leta 2009 kot avtorska slikanica za otroke. Gre za otroške, lahko razumljive pesmi. Nanašajo se predvsem na živalsko tematiko in otroško fantazijo in na teme iz vsakdanjega življenja.
1 Analiza
Vsaka pesem je sestavljena iz določenega števila različno dolgih . Tako najdemo eno-, dvo-, tri- in štiri-kitčne pesmi, ki jih sestavljajo različno dolgi verzi. Pesnica uporablja veliko pesniških sredstev. V vsaki pesmi najdemo , ki so največkrat zaporedne, prestopne in oklepjaoče. Pesnica v veliko pesmih neživim stvarem pripiše človeške lastnosti, uporablja veliko pomanjševalnic, zlasti v pesmi , kjer avtorica niza misli in s tem ustvarja pesem igrivo in lahkotno. V pesmih najdemo veliko ponavljanj na začetkih verza, na začetkih kitic ter refren. S tem avtorica v pesmih doseže stopnjevanje teme.
V zbirki se srečamo s preprostimi motivi iz vsakdanjega življenja, kot so na primer potovanje, obisk, praznovanje, jesen, jerebika, večerja, jutro ter z motivi živali, kot so molji, ose, čmrlji, pikapolonica, škržati, ki so otroku posebno blizu. v pesmih pa najdemo tudi motive iz sveta sanj in otroške fantazije, kot so na primer zmaj, gozdni škrat, majhen škrat, drobna vila, velikan. Glavne teme, ki se pojavljajo so osamljenost, otroške sanje, želje, zabava, toplina doma ter teme povezane z naravo in živalmi.

Knjige leta 2009


France Bevk: Pestrna

Pestrna je glavna junakinja v povesti z istomenskim naslovom, pisatelja Franceta Bevka.
Prvič je izšla med obema svetovnima vojnama, leta 1939. Zaradi časa nastanka vsebuje številne besede in izraze, ki jih marsikje sploh ne uporabljajo več, ali pa jih sploh ne poznajo. To zlasti velja za ljudi v urbaniziranem okolju, ki pomena teh besed sploh ne poznajo, ali pa imajo o pomenu le-teh napačno predstavo.
1 Vsebina povesti
Živela je revna družina Grivarjevih (mama, sin Petrč in hči Nežka. Ker pri hiši ni bilo dovolj hrane, je oče odšel za delom v tujino, ostali otroci pa po svetu. Mati je odhajala na dnino, hčer Nežko pa puščala doma samo in osamljeno. Večkrat jo je našla vso objokano, zato ji je nekega dne obljubila, da ji naredi punčko, v zameno za to, če bo pridna in nič več žalostna. Ker je Nežka obljubo izpolnila, je tako dobila tudi svojo prvo punčko, ki jo je poimenovala Pikapolonica. Z njo se je skoraj ves čas igrala in bila presrečna, ker jo je imela. Žal pa je to njeno srečo kmalu prekinila Mejačevka, ki je prišla prosit, če bi šla Nežka k njim za pestrno male Maričke. Tako je morala Nežka zapustiti svojo mater in brata in iti od doma k Mejačevim. Življenje pri Mejačevih pa še zdaleč ni bilo takšno, kot ji je bilo obljubleno. Mejač ji sicer ni rekel žal besede, je pa bila Mejačevka tista, ki je postala sitna, zajedljiva in zahtevna. Njena naloga ni bila samo varovanje Maričke, ampak tudi postoriti vse ostalo, kar so od nje zahtevali. Nežka se je takšnemu načinu življenja težko privadila. Godile so se ji krivice, tako kot tistega dne, ko naj bi mogla paziti na malo Maričko, a je šla iskat svojo izgubljeno punčko in pustila Maričko samo. Medtem časom se je domov vrnila Mejačevka in našla Maričko vso premočeno in premraženo. Bila je zelo huda na Nežko in jo tudi kaznovala s pretepom. Nežka je bila zelo žalostna in prizadeta, ker se ji je ponovno zgodila krivica, pa tudi zato, ker je tokrat prvič v življenju doživela, da jo je kdo pretepel. Njeno stisko je opazil tudi hlapec Tinče, ki je bil dejanski krivec nastale situacije. On je bil tisti, ki ji je vzel punčko in jo skril, saj ji je rad ponagajal. V zameno za to, ji je predlagal, da naj pobegne domov in ji pri tem tudi pomagal. Po prihodu domov je Nežka hudo zbolela. S tujine se je vrnil oče, obiskali pa so jo tudi vsi bratje in sestre, pa tudi hlapec Tinče. Pričakovali so najhujše, na srečo pa se je sreča obrnila njej v prid in tako je Nežka okrevala. Dobila je voljo do življenja in njeno srce je znova zahrepenelo po svetu in novih izzivih.
2 Predstavitev lika
Lik pestrne, oziroma Nežke, predstavlja težek položaj kmečkih otrok v začetku 20.stoletja. Takrat je bilo veliko otrok, a premalo hrane, zato so morali otroci po svetu, dečki za hlapce, deklice za dekle in pestrne. Tako mora Nežka kot petletna deklica zaradi revščine od doma, služit. Pisatelj z njenim likom prikazuje obsodbo nesmiselnosti vključevanja otrok v odgovorno delo, ki ga zaradi svoje nedoraslosti in nezrelosti ne morejo opravljati tako kot od njih zahtevajo in pričakujejo. Nežka ima tako nalogo varovanja druge osebe, ki je prav tako kot ona, še otrok. Gre torej za popoln nesmisel, saj še Nežka sama kriči po materinem varstvu in ljubezni in tako še ne zmore dobro varovati samo sebe, kaj šele nekoga drugega in biti zanj celo odgovorna. Iz tega izhajajo vse krivice, ki so se ji kot otroku revnih bajtarjev tudi godile. To pa pisatelj upravičuje in razlaga z nekdanjo splošno revščino in prevzetimi tradicionalnimi razmerji, kakršna so vladala med različnimi sloji, med revnimi bajtarji in premožnejšimi kmeti. Ti so bili revnejšim nadrejeni, na višjem družbenem položaju in od njih pomembnejši. Tako Nežka predstavlja revnega otroka, ki se mora podrejati tako materi, pa tudi Mejačevim, saj so le-ti na višjem družbenem položaju in tudi plivnejši. Ona ne zmore trdega življenja varuške v tuji hiši. Njena nežna duša ni kos pošastnim, nočnim samotam v podstrešni sobi, prav tako ni kos krivični Mejačevki in njeni muhasti hčeri Marički. Bolj kot na svojo varovanko, je navezana na svojo punčko, ki ji pomeni edino družbo in tolažbo v nočeh, polnih strahov in prividov. Ko na koncu zaradi nagajivosti prešernega pastirčka izgubi svojo edino uteho, se upre in zbeži domov. Nežka nam tako predstavlja skrivno duševno trpljenje otroka, ki pogreša svoj dom in domače, in obenem doživlja občutek izrabljanja, izkoriščanja njene nezrelosti, naivnosti in revščine za opravljanje raznovrstnih del in izživljanja nad njo. S tem pisatelj prikazuje in obenem opozarja na nerazgledanost in majhno socialno pozornost družbe, na pomanjkanje otrokovih pravic in na ukinitev omogočanja vključevanja otrok v odgovorno delo. S tem hoče vplivati na odpravo krivičnih razmerij in tako soustvarjati model pravičnješe, socialnejše družbe.
3 Izdaje knjig Franceta Bevka
#Bevk, France: Grivarjevi otroci, Pastirci, Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1987; Ilustrator: Martina Šircelj
#Bevk, France: Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1977, 4. ponatis; Ilustrator: France Mihelič
#Bevk, France: Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1965; Ilustrator: France Mihelič
#Bevk, France: Izbrana mladinska beseda. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1984
#Bevk, France: Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1980, 4. natis; Ilustrator: France Mihelič
#Bevk, France: Lukec in njegov škorec, Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1982, 2. ponatis; Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec
#Bevk, France: Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1971, 2. ponatis; Ilustrator: France Mihelič
#Bevk, France: Lukec in njegov škorec, Pestrna. Ljubjana: Mladinska knjiga, 1992; Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec
#Bevk, France: Tatič, Pestrna. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1995; Ilustrator: [Nikolaj [Omersa
#Bevk, France: Lukec in njegov škorec, Pestrna, Tatič. Ljubljana: Mladinska knjiga, 2000; Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec
4 Viri in literatura
* Bevk, France: Lukec in njegov škorec, Pestrna. Ljubjana: Mladinska knjiga, 1992; Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec
* Bevk, France: Grivarjevi otroci,Pastirci,Pestrna. Ljubjana: Mladinska knjiga, 1984;
* Bevk, France: Lukec in njegov škorec,Pestrna,Tatič, Ljubjana: Mladinska knjiga, 2000 Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec
* Bevk, France: Lukec in njegov škorec,Pestrna. Ljubjana: Mladinska knjiga, 1982; Ilustrator: Ančka Gošnik-Godec

Literarni liki
Dela Franceta Bevka


Plašček za Barbaro

''Plašček za Barbaro'' je pravljica, ki jo je napisal slovenski pisatelj Vitomil Zupan. Knjigo je ilustrirala in opremila Marija Lucija Stupica, založila in izdala pa jo je Prešernova družba d.d. leta 1998.
1 Obnova
Nekega večera je po cesti hodil plašček. Bil je osamljen, zeblo ga je in strah ga je bilo, saj se je že večerilo in počasi so se prižigale prve luči ob cesti. Mimo je prišel visok mož in plašček ga je prosil, naj ga vzame s seboj. Mož mu je odvrnil, da je čisto sam in da nima nobenih sorodnikov, ter da se mu mudi naprej.
Nato je plašček zagledal lepo črno psičko. Tudi njo je prosil naj ga vzame s seboj, a mu je psička odvrnila, da ima ona najlepši kožuh in ne potrebuje nobenega plašča.
Plašček se je odpravil dalje in srečal lepo oblečeno gospo. Tudi ona ga je zavrnila ker je bil premajhen zanjo.
Plašček je pohitel naprej po cesti in kar na jok mu je šlo od sramote, tesnobe in od vetra.
Prišel je do lepe hiše, kjer je srečal domišljavega mucka. Plašček mu ni zaupal, zato je hitro zbežal po cesti in se skoraj zaletel v dečka s težkim cekarjem v rokah. Plašček ga je poprosil, naj ga vzame s seboj, pa ga deček ni hotel ker si ni želel ženskega plašča.
Sunek vetra je plašček kar obrnil, da se je zavrtel okrog in skoraj prišel pod avto, ki se je sunkoma ustavil in začel kričati na ubogi plašček.
Tako je plašček čisto obupal in se ustavil na robu ceste ter glasno vzdihoval. Nato pa je po cesti prišla lepa deklica. Zagledala je ubogi plašček in pritekla k njemu. Plašček ji je povedal, kako strah ga je, kako je sam na svetu in kako ga nihče ne mara. Barbara ga je poslušala potem pa objela in potolažila ter povedala, da ga bo vzela s seboj. Šla sta proti domu in Barbara je zaupala plaščku, da se ji je izpolnila velika želja, saj si je vedno želela imeti tako lep plašček.
2 Opis likov
Plaščku je bilo zelo hudo in samotno, kar na jok mu je šlo pa tudi strah ga je bilo. Zelo si je želel družbe, saj je tisti večer veter močno pihal pa še večerilo se je počasi in prižigale so se prve luči ob cesti. Srečal je moža, psičko, gospo, mucka ter dečka. Bil je obupan, nato pa je srečal Barbaro in prav ona ga je vzela s seboj.
3 Literarne okoliščine
Kraj dogajanja: široka in dolga cesta
Čas dogajanja: nekega večera
Osebe: Plašček, mož, psička, gospa, mucek, deček, avto in Barbara
4 Viri in literatura
*** Zupan, Vitomil. ''Plašček za Barbaro'', Prešernova družba, 1998

Knjige leta 1998
Slovenske pravljice


Leto 2006/2007

>
< >
PESMI
Albreht, Vera:''Naša Maruška'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Arhar, Vojan Tihomir:''Dogodek'' (ilustriral Marjan Manček)
Bačič, Martina: ''V omari'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Medvedki razgrajački'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Samo kuka'' (ilustrirala Suzi Bricelj)
Batič, Milena: ''Skoz vesolje dobre volje'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Barto, Agnija: ''Kozliček'' (prevedel Miklavž Komelj, ilustriral Marjan Manček)
Bedrač, David: ''Smrčači'' (ilustrirala Suzi Bricelj), ''Poredni kamenček'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Bor, Matej: ''Medved'' ( ilustrirala Maša Kozjek)
Borin, Andreja: ''Pred nočjo'' (ilustrirala Ana Zavadlav), ''Utrinek'' (ilustrirala Mojca Cerjak)
Čukovski, Kornej: ''Piščanček'' (prevedel Miklavž Komelj, ilustriral Marjan Manček)
Gregorič Gorenc, Barbara: ''Mačke'' ( ilustriral Zvonko Čoh), ''Praznična'' (ilustrirala Mojca Cerjak), ''Uganka'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Komelj, Miklavž: ''Pes klobasice prodaja'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Konc Lorenzutti, Nataša: ''Krivica'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Kolona'' (ilustrirala Suzi Bricelj)
Kranjec Laganin, Tamara: ''Čelo, usta , nos zavijem'' (ilustriral Matjaž Schmidt)
Košuta, Miroslav: ''Pogovor o temi'' ( ilustrirala Mojca Cerjak), ''Sedem medvedjih sladkih besed'' ( ilustriral Marjan
Manček), ''Ob morju'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Lukan, Blaž: ''Fotografije v albumu'' (fotografije Anja Musek)
Maurer, Neža: ''V vodi'' (ilustrirala Jelka Reichman), ''Mama Kozika'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Rainer, Meta: ''Komarček pik'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Ljudska:
Slovenski ljudski:''Pesmici za prste'' (ilustrirala Ančka Gošnik Godec)
Slovenska ljudska: ''Le sekaj , sekaj smrečico'' (ilustrirala Ana Zavadlav)
Slovenska ljudska: ''Ringa ringa raja'' (fotografiji Matej Puklavec, ilustrirala Polona Lovšin)
Lupša, Maja: ''Skrivalnica'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Barčica'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Minatti, Ivan: ''Kaj je v košku?'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Mizerit, Silva: ''Vprašanja'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Ornik, Iuna: ''Lučka'' (ilustrirala Suzi Bricelj)
Perpar, Anica: ''Biser'' (ilustrirala Mojca Cerjak)
Saksida, Zora: ''O previdnih miškah'' (ilustriral Zvonko Čoh), ''Ponočnjak'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Sokolov, Cvetka: ''Rojstni dan'' (ilustrirala Suzana Bricelj), ''Jesenski sprehod'' (ilustriral Zvonko Čoh), ''Kakšen dolgčas'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Novoletne želje'' (ilustrirala Jelka Reichman), ''Kaj še manjka'' (ilustrirala Jelka Reichman), ''Pot domov'' (ilustrirala Ana Zavadlav), ''Ko bom velik'' (ilustriral Marjan Manček)
Šeško, Mirjam Sabina: ''Zakaj grmi'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Štefan, Anja: ''Moja kokoška'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Tajnšek, Vanja: ''Zakaj dežuje'' (ilustriral Matjaž Schmidt)
Vitez, Grigor: ''Najlepša barva'' (ilustrirala Maja Šubic)
Voglar, Mira: ''Kaj delaj o živali pozimi'' (ilustrirala Ana Zavadlav)
PRIPOVEDNA PROZA
Bačič, Martina: ''Klavirska čarovnija'' (ilustrirala Suzi Bricelj)
Grgovič, Staša: Nejčev rjavec (ilustriral Matjaž Schmidt), ''Maškarada'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
Konc Lorenzutti, Nataša: ''Skrivališče'' (ilustriral Matjaž Schmidt), ''Osliček'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Na babičini polički'' (ilustrirala Suzi Bricelj)
Ljudske:
Kavkaška ljudska: ''Žrebiček, koza in prašiček'' (priredila Kristina Brenkova, ilustrirala Marjanca Jemec Božič)
Kubanska ljudska: ''Kako je kokoška Rabona pretentala hudobno lisico'' (prevedla Zdenka Škerlj Jerman, ilustriral Zvonko
Čoh)
Nanajska ljudska: ''Uboga žabica'' (prevedel Pavel Golia, priredila Anja Štefan, ilustrirala Ančka Gošnik Godec)
Nemška ljudska: ''Petelinček in kokoška'' (prevedla in priredila Anja Štefan, ilustriral Zvonko Čoh)
Rezijanska ljudska: ''Bogata in uboga mišica'' (povedala Jelica v Borovičju, zapisal Milko Matičetov, priredila Anja Štefan, ilustriral Zvonko Čoh)
Ruska ljudska: ''Štručka'' (prevedla in priredila Anja Štefan, ilustrirala Jelka Godec Schmidt), ''Miškina trdnjava'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Slovenska ljudska: ''Repek'' (povedala Marija Rozalijina, zapisal Milko Matičetov, priredila Anja Štefan, ilustrirala Ančka Gošnik Godec), ''Kako se je ježek oženil'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt), ''Leni pes'' (priredila Anja Štefan, ilustriral Zvonko Čoh), ''Zakaj je mesec nag'' (ilustrirala Alenka Sottler)
Lupša, Maja: ''Streha'' (ilustrirala Ana Zavadlav)
Peroci, Ela: ''Vaniljev sladoled'' (ilustrirala Ančka Gošnik Godec)
Perpar, Anica: ''Martinček Luki in sonce'' (ilustrirala Maša Kozjek)
Sitar Cvetko, Jelena: ''O žabi, sončku in dežnikih'' (ilustriral Matjaž Schmidt)
Sokač, Katarina: ''Klara , zajček in papagaj se srečajo'' (ilustriral Peter Škerl), Klara , zajček in papagaj v knjižnici (ilustriral Peter Škerl), ''Klara , zajček in papagaj v peskovniku'' (ilustriral Peter Škerl), ''Lev'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Sokolov, Cvetka: ''Izgubljena rokavička'' (ilustriral Matjaž Schmidt), ''Informacije'' (ilustriral Peter Škerl)
Šmit, Jože: ''Irenca'' (ilustrirala Jelka Reichman)
Štefan, Anja: ''Človek , ne jezi se'' (ilustrirala Marjanca Jemec Božič)
Zagorski, Cvetko: ''Kje je naš medo'' (naslikala Marlenka Stupica), ''Babica gre v Koper'' (ilustrirala Suzi Bricelj), ''Čebela'' (ilustriral Marjan Manček)
UGANKE
Albreht, Vera: ''Uganke'' (ilustriral Zvonko Čoh), ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
Beltram, Lojze: ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
Gregorc, Pavle: ''Uganke'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Kranjec Laganin, Tamara: ''Uganke'' (ilustriral Zvonko Čoh)
Leskovec, Anita: ''Uganke'' (ilustriral Silvan Omerzu)
Praprotnik Zupančič, Lilijana: ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
Rozman Roza, Andrej: ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
Štefan, Anja: ''Uganke'' (ilustrirala Mojca Cerjak), ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt),'' Uganke'' (ilustriral Silvan Omerzu), ''Uganke'' (ilustrirala Jelka Godec Schmidt)
ZGODBE V SLIKAH, SLIKOPISI
Bačič, Martina: ''V kopalnici'' (ilustrirala Polona Lovšin), ''Papirnati zmaj'' (ilustriral Matjaž Schmidt)
Godec Schmidt, Jelka: ''Volk in trije prašički'' (priredila po angleški ljudski pravljici), ''Sonce greje'', ''Muca in miške''
Kozinc, Darinka: ''Zalin strahec'' (ilustriral Peter Škerl)
Manček, Marjan: ''Pes in mačka''
Sokač, Katarina: ''Dedek in Jure fotografirata'' (ilustriral Peter Škerl), ''Babičina sreda'' (ilustrirala Suzi Bricelj), ''Miklavž peče palačinke'' (ilustrirala Polona Lovšin)
Sokolov, Cvetka: ''Jure rad nabira gobe'' (ilustriral Matjaž Schmidt), ''Dežuje'' (ilustriral Silvan Omerzu)
Stanonik, Tončka: ''Kje si že spet'' (ilustrirala Polona Lovšin)
STRIP
Godec Schmidt, Jelka: ''Kdo hodi po snegu'', ''Mucina nova obleka''
Manček, Marjan: ''Modri medvedek''
Sokač, Katarina: ''Velikonočno praznovanje'' (ilustriral Matjaž Schmidt)


Povodni mož v Savinji

''Povodni mož v Savinji'' je ena od pripovedk iz zbirke Povodni mož v Savinji (1971). Zbirka vsebuje 32 pripovedk (''Povodni mož v Savinji, Najdražji zaklad, Velikan v Šokatu, Kača zaglavača, Pastir in knez, Grad na Teru, Pripovedka o skali Igli, Pripovedka o nastanku Drete, Menine in Bibe, Solčavski bik, Jakec pametnjakec, Deklica in palčki, Škratelj in graščak, Prodana dečla, Graščak na Teru in trije pastirji, Velikanček, Svirka gozdnega moža, Vrag - tesar, Veter jo je obiskal, Zaklad kačje kraljice, Kako se je gož oženil, Jež - pastir, Trije bratje - trije veseljaki, Žabja kraljica, Pastir s čudežnim kravjim rogom, Zaklad v Trbiški zijavki, Prebrisani pastir, Kovač in graščak, Potujoča sekira, Mlinar in klepetulje, Zmaj v Logarski dolini, Palček v čedri, Deseti brat''). Napisal jo je Lojze Zupanc.
1 Kratek povzetek
Pod ljubenskim mostom v Savinji je živel povodni mož, ki je piskal na piščal, na katero so se odzivale vile pogorkinje z Rogatca tako, da so zaplesale in razmetale senene kope. Kmetje so vsak dan seno grabili na kupe. Ljubenci so vedeli, kdo jim razdira kope, vendar so potrpeli, ker se niso hoteli zameriti vilam.
Star mlinar je nekega dne, ko je bil naveličan razmetanega sena, povodnega moža in vile preklel in si tako nakopal njihovo sovraštvo. Ko je bil mlinarjev sin star eno leto, se je nekega dne igral ob bregu Savinje. Takrat ga je ugrabil povodni mož.
Povodni mož se je po enem letu odpravil na lov in pozabil zapreti vrata svojega gradu. Otrok se je odšel igrat na grajski prag, takrat pa je mlinar ravno lovil ribe in potegnil iz vode ribiško mrežo, v kateri je bil v njej njegov sin. Mlinar in njegova žena sta bila spet srečna in mlinar se ni nikoli več jezil, kadar so mu vile razmetale senene kope.
2 Analiza dela
Književni prostor je postavljen pod ljubenski most, pod katerim teče reka Savinja. V njej je živel povodni mož, ki je kasneje ugrabil sina vaškega mlinarja, ki je živel na bregu Savinje. Dogajalni čas: dve leti.
Stranske književne osebe so: mlinarjev sin, mlinarjeva žena, vile, Ljubenci.
Glavni književni osebi sta: mlinar, povodni mož.
Med glavnima književnima osebama pride do spora, povodni mož ugrabi mlinarjevega sina.
Pojavljajo se motivi plesa, maščevanja in žalosti, veselja.
V pripovedki so okrasni pridevki (skalnati grad, zeleni mah …), pomanjševalnice (ribice, sinček …) in personifikacije (ribice so poplesavale).
Tema zgodbe je spor med mlinarjem in povodnim možem, ter posledice njunega spora.

Dela leta 1971
Slovenska mladinska književnost
Dela Lojzeta Zupanca


Izdelava risanke

1 Podvrste risank glede na princip izdelave
Poznamo dve glavni podvrsti risank glede na izdelavo; pri prvi, v čigar načinu je izdelana znana ameriška komedija South Park, je značilno, da ustvarjalec nariše ozadje ter oblikuje like in predmete, ki jih nato po ozadju premika. Druga podvrsta je skrajno podobna prvi, le da tam podjetje - en človek je daleč premalo za tak projekt - nariše vsako sliko lika in predmetov posebej, ozadje pa je še vedno fiksno. Pri prvi podvrsti torej zlagamo poprej narisane, pobarvane in izrezane podobe eno na drugo (na primer izrezana usta, ki naj bi se v risanki premikala, na prvotna usta, ki so narisana že na samem liku), pri drugi pa narišemo vse slike razen ozadja posebej.
2 Kako narediti preprosto risanko
* Zgodba. Je začetni del izdelovanja risanke. Ko jo napišemo, seveda v obliki scenarija, jo izpopolnjujemo, ko pa končamo še s tem, smo pripravljeni na risanje.
* Risanje. Najprej narišemo ozadja, ki jih je v manj kvalitetni kratkin risanki lahko le nekaj, nato pa posebej like (npr. gospod Pipa) in predmete (kot je lahko regrat).
* Barvanje. Obstaja program zanj, a stane kar precej. Seveda moramo pri vsem, kar želimo pozneje objaviti, biti pazljivi, da vso programsko opremo pošteno kupimo, sicer nas lahko njeni lastniki krepko stožijo. Barvati je potrebno z ne preveč tankimi flomastri, da je stvar kvalitetna. Obstajajo prav posebni flomastri, ki so popolnoma nujni za barvanje risanke, da je kvaliteta vsaj minimalna, ki jih je moč najti pod imenom Topic markers ali Prismacolor markers.
* Izrezovanje. Do najmanjše podrobnosti je treba zadevo izrezati (seveda le predmete in like), nato smo pripravljeni za premikanje in slikanje.
* Premikanje in slikanje. Pri tem like in predmete postavimo na ozadje in like nato premikamo, kakor želimo, da se v risanki gibljejo.
* Dajanje na računalnik. Znan program Movie Maker je primeren le za risanke, v katerih se slike ne premikajo hitro, oziroma se premikajo počasi, kar za risanko ni kvalitetno. Obstaja več programov, med njimi zelo uporabljan Pinnacle Studio, v katerem pa se da delati risanke le na opisan način, torej da se praktično vse izdela na roke. Nato slike v programu tako razporedimo, da smo poprej potrebovali za govor lika poslikati le okoli štiri različna usta (odprta, pol odprta...), in da lik govori.
* Sinhronizacija in dodajanje glasbe. Pri sinhronizaciji je pomembno, da se jo opravi preden se pri postopku dajanja na računalnik razporedi sličice tako, da lik "govori". Glasba pa naj bo neavtorska le, če risanko želite delati za zabavo in ne za javnost.


Mojca Tirš

Mojca Tirš, slovenska književnica, Murska Sobota, Slovenija.
1 Življenje in delo
Mojca Tirš je prekmurska pisateljica. Rojena v Sloveniji, zdaj pa živi in ustvarja v Varšavi na Poljskem. Maturirala je na gimnaziji v Murski Soboti, študirala pa na Univerzi v Ljubljani. Leta 2002 je skupaj s Feri Lainškom, Milivojem Rošem, Lučko Zorko in Robertom Titanom ustvarila zbirko kratkih zgodb Štirje.
Leta 2006 je izdala svojo zbirko kratke proze Substitucija, v kateri je 16 kratkih zgodb. Približno polovica jih je nastala v času njenega bivanja na Poljskem, vendar pisateljica trdi, da so tudi to še vedno "slovenske" zgodbe. Glavne osebe njenih zgodb so ženske in sama je prepričana, da obstaja tako imenovana "ženska" pisava.
2 Dela
2.1 Članek
*''Pornografija in ljubezen v literaturi Anaïs Nin'' (2005)
2.2 Kratke zgodbe
*''Štirje'' (2002)
*''Substitucija'' (2006)

Mojca Tirš
Slovenski pisatelji


Urška Sterle

Urška Sterle [úrška sterlè], slovenska pisateljica, prevajalka, performerka in aktivistka* 3. september 1979, Celje, Slovenija.
1 Življenje in delo
Urška Sterle je slovenska pisateljica, prevajalka, performerka in aktivistka za pravice LGBT skupnosti. Rodila se je 3. september 1979 v Celju. V srednješolskih letih je sodelovala na srečanjih mladih pesnikov in pisateljev, in sicer kot pesnica. Tovrstno ustvarjanje je kmalu zamenjala s pisanjem proze in prevajanjem iz angleškega jezika. Je skrbnica Lezbične knjižnice in v okviru lezbičnih dogodkov prireja performense. Njene recenzije in kritike najdemo v revijah Lesbo in Lezbnik. Vsa njena dela so izšla pri zbirki Vizibilija. Zabeležena je v kronologiji ''Lezbična sekcija LL: kronologija 1987-2012 s predzgodovino.'' Leta
2007 je za prvenec prejla Zlato ptico, ki jo podeljuje Liberalna akademija. Leta 2008 je bila ista zbirka nominirana za Dnevnikovo Fabulo.
2 Dela
2.1 Zbirki kratkih zgodb
*''Vrsta za kosilo'', ŠKUC, (2006)
*''Večno vojno stanje'', ŠKUC, (2010)
2.2 Prevodi
* Djuna BARNES: ''Damski almanah'', ŠKUC, (2009)
* Audre LORDE: ''Zami:novo črkovanjemojegaimena'', ŠKUC, (2012)
* Sarah SCHULMAN: ''Zakaj nisem revolucionarka'', ŠKUC, (2005)

Rojeni leta 1979
Seznam slovenskih prevajalcev
Živeči ljudje
Seznam slovenskih pisateljev


1988/1989

>
< >
1. PESMI
:''Pesem o čmrlju'', ''Srp in klas'':''Novembrske nogavice'' (narisali otroci), ''Pedenjped''
Konte Breda: ''Petica, petica!'' (narisal Božo Kos)
:''Črni muc, Majske muce'' (narisali otroci), ''Zdravilo''
Kvas Slavko: ''S, O, K.'' (narisal Danijel Demšar)
:''Decembrska darila'' (narisali otroci)
:''Levo – desno.'' (narisal Božo Kos), ''Mamine oči'' (narisala Jelka Reichman), ''Oktobrski osli'' (narisali otroci)
:''Februarske frfre'' (narisali otroci)
Novak Boris A.:''Vsemirje je vsemirje''
Novy Lili:'' Kostanj''
Pavček Tone: ''Septembrski sloni'' (narisali otroci), ''Trije bratje in zlata ptica.'' (ilustr. France Slana)
Perpar Anica: ''Kako?'' (narisal Božo Kos), ''Praznična'' (narisal Božo Kos)
Praprotnik-Župančič Lilijana:''Veliki mislec'', ''Žabja regata'' (narisala avtorica)
Prešeren France: ''Povodni mož'' (narisala Jelka Reichman)
Rituper Jože: ''Ta pesem nima vejice''
Sedlak Maruška: ''Miki dedku Mrazu'' (narisala Jelka Reichman), Rebrati možaki (narisal Božo Kos)
Slana Miroslav-Miros:'' Zmaji'' (narisal Milan Bizovičar)
Snoj Jože: ''Januarska jabolka'' (narisali otroci)
Struna Irena: ''Prva pot v šolo'' (narisal Božo Kos)
Šoster-Olmer Ksenija: ''Domača naloga'' (narisala Jelka Reichman), ''Januarske jadrnice'' (narisali otroci), ''Punčka je sama'' (narisala Jelka Reichman), ''Prstki'' (narisala Jelka Reichman), ''Prvi koraki'' (narisala Jelka Reichman)
Vadnal-Marušič Anita: ''Tvoj dan'' (narisal Božo Kos)
Vegri Saša:''Marčni mikročipi'' (narisali otroci), ''Vseveda soseda'' (narisal Marjan Manček)
Zajc Dane: ''Aprilski avioni'' (narisali otroci),'' Bela mačica'' (narisala Lidija Osterc)
Vipotnik Cene: ''Zelen grobek'' (narisal Jože Ciuha), ''Zima je, snega pa ni''(Napisali otroci, narisal Božo Kos)
2. PROZA
Aljančič Marko: ''Mačja šola'' (narisala Jelka Reichman)
Doskočilova Hana: ''Kolumbovo jajce'' (Prev. Zdenka Škerlj-Jerman, narisal Gabriel Filcik)
Frbežar Ivo:''Kresničke'' (narisal Božo Kos)
Godina Ferdo: ''Izidorjev zdravniki so bili pajki'' (narisal Ive Šubic)
Jurca Branka: ''Kam sta se skrila Jaka in Jakec'' (riše Marjanca Jemec-Božič), ''Le kaj je ta Lenka'' (narisal Božo Kos)
Kokalj Tatjana: ''Snežinka'' (narisal Božo Kos)
Koren Majda: ''Matija'' (narisala Jelka Reichman), ''Slon v hladilniku'' (narisal Dušan Kastelic)
Makarovič Svetlana: ''Važič jež'' (narisala avtorica)
Meeks Esther K.: ''Radovedna krava'' (narisal Mel Pekarsky, prev. Ksenija Šoster-Olmer)
Mikulka Alois: ''O debelem kitu'' (prev. iz češčine Ksenija Olmer- Šošter, narisal avtor) ''O mačku in ptičku'' (prev. Ksenija Šošter-Olmer, narisal avtor), ''O mornarju in muhi'' (prev. Ksenija Šoster-Olmer, narisal avtor)
Ribičič Josip: ''Lisica in merjasec'' (narisal Marjanca Jemec-Božič), ''Otrok in lastovka'' (narisala Marjanca Jemec-Božič),
''Slaba vest'' (narisal Božo Kos)
Weingerl Albin-Čriček:'' Spomini''
Zupan Barbara: ''Groza, počitnice!'' (narisal Božo Kos), ''Maj prinese marsikaj'' (narisal Dušan Kastelic)
Zupanc Lojze: ''Pastorka'' (iz knjige Deklica in kač)
Žerdin Tereza: ''Ribica v šoli'' (riše Jelka Reichman)
3. GLASBENA PRAVLJICA
Bitenc Janez: ''Srebrna podkvica'' (narisal Božo Kos, z notami)
4. PREGOVORI IN ŠALE
Kos Božo: ''Slonarije'', ''To niso oslarije'' (zbral Božo Kos)
5. ZGODBE: BESEDA – SLIČICA
Arhar Vojan-Tihomir: ''Očala'' (narisal Božo Kos), ''Osel'' (narisal Božo Kos)
Kos Božo:''(Otrok) bi rad šel čez (cesto)'', ''Tine in Tone'', ''Zmaj'', ''(Žafran)''(iz ruščine prev. Manko Golar, narisal Božo Kos)
6. SLIKANICE IN STRIPI
Kos Božo: ''Miha…''
Manček Marjan: ''Cufko'', ''Papagajeva anketa'', ''Pes, ki ve, kaj je čistoča''
Rogelj Bine: ''Pasja vročina''
7. SPOZNAVANJE NARAVE IN DRUŽBE
7.1. DOMOZNANSTVO
Franja
Rešimo partizansko bolnišnico Franjo!
Zlobec Ciril: ''Kaj je domovina?''
7.2. JEZIK IN KNJIŽEVNOST
Golob Berta: ''En, dva, tri – in že znaš latovščino''! (narisal Božo Kos), ''Zmeda'' (narisal Božo Kos)
Mušič Janez: ''Moja mala kuharica''
Jurca Branka:''Ko sem bila majhna…'' (foto Peter Tarman)
7.3. KUHANJE
Horvatin Marta: ''Prva kuharska šola'' (narisal Tone Rački)
Kos Božo: ''(O jajcih)''
7.4. NARAVA (Glej tudi: Vesela šola)
Aljančič Marko: ''Osel je oslovski!'' (narisali otroci), ''Piškovo jabolko je zdravo jabolko'' (narisal Božo Kos)
Angerer Tatjana: ''Moj ekološki koledar. Julij-mali srpan.'' (odlomek iz knjige, narisal Matjaž Schmid)
Chinery Michael: ''Zbirka ptičjih peres'' (iz knjige »1000 idej za naravoslovce«)
Kos Božo:'' Škratje elektroni'' (narisal avtor)
Ocepek Rudi: ''Pajki-naši stalni spremljevalci'' (narisal Božo Kos), odlomki iz zgibank ''»Korak«'' (risal Samo Jenčič)
Pavlovec Rajko: ''Izviri vode'' (riše Bine Rogelj)
Planinc Štefan: ''Morje'', ''Pravljica o kuri'' (narisal Božo Kos)
Prosen Marijan: ''Prvi stik z vesoljem'' (odlomek iz knjige, narisal Matjaž Schmidt)
Strgar Jelka: ''Jesenski podlesek ali spomladanski žafran?'' (narisal Tone Rački), ''Kako sva si različna, Jesenski podlesek Spomladanski žafran'' (narisal Tone Rački)
Tarman Draga: ''Krilati godec''
Verčkovnik Tatjana: ''Kdo je tekel po zasneženih poljanah? Lipa zelenela je…'' (narisal Tone Rački),'' Narava jeseni'' (narisal Tone Rački),''Narava pozimi'' (narisal Tone Rački), ''Pravi kostanj'','' Srna, Fazan''
Zirkelbach Miran: ''Opazuj morske ribe''! (narisal Božo Kos)
7.5. PROMET
''Kdo bo pomagal, da bo na cesti čim manj nesreč''? (narisal Božo Kos)
Kos Božo:''Kresničke''
Levičnik Irena, Bojan Žlender, Božo Kos:''Moja prometna knjižnica''
7.6. RAČUNALNIŠTVO
Kos Miha: ''Zdravo, jez sem čip'' (narisal Božo Kos)
Rovtar Bojan: ''Cicibanova računalnica'' (riše Božo Kos)
Tavčar Meta: ''Dober dan, računalnik!'' (fotogr. Mare Rudolf)
7.7. TEHNIKA
Zirkelbach Miran: ''Jadrnica – kaj je to'' (narisal Božo Kos)
7.8. VARČEVANJE
''Vse še lahko uporabimo.'' (riše Božo Kos, fotogr. Mare Rudolf)
8. UGANKE, KRATKOČASNICE, KRIŽANKE
Godec-Gošnik Ančka: ''Zimska križanka''
Godec-Schmidt Jelka: ''Zavozlano''
Kos Božo: ''Ciciban ja naj naj naj!''
Petelin Jože: ''Križanka'' (narisal Leo Korelc)
9. MISELNE IGRE. NALOGE
Kastelic Dušan: ''Kdo je kdo?''
Kos Božo: ''Biba leze, rima gre'', ''Skrite živali''
Marjanovič-Umek Ljubica, Božo Kos: ''Naloge za najmlajše''
Tavčar Meta: ''Že ciciban je raziskovalec'' (narisali otroci)
10. PREPOGLJIVKE
Schmidt Matjaž: ''Prepogljivka''
11. PREPOGLJIVKE
Godec-Schmidt Jelka: ''Najmanjša smrečica'', ''Novoletna voščilnica'', ''Okrasimo novoletno jelko''(iz knjige »100x5 minut za razvedrilo«, risal Božo Kos)
Kos Božo:'' Ciciban na tvoji majici'', ''Igra s prsti'', ''Kako deluje ventilček na kolesu?'','' Naredimo zmaja!'', ''Papirnati zmaj, Zakaj?''
Plohl Miran – Mr. Bond: ''Čira-čara, bugi-bugi!'' (narisal Božo Kos)
12. UGANKE
Bor Matej:''Kaj je to?''
Kos Božo: ''Poznaš me''
Nabergoj Jure:'' Če sonce sveti…'' (narisal Božo Kos)
Rainer Meta: ''Uganka''
Schwarz Branka: ''Uganki''
Šinkovec Črtomir: ''Uganka'' (narisal Božo Kos)
Voglar Mira: ''Uganki'' (narisala Lidija Osterc)
13. VESELA ŠOLA
''Vesela šola za 3. razred.'' Avtorji: Breda Cestnik, France Demšar, Berta Golob, Izidor Hafner, Božo Kos, Rudi Ocepek, Tone Rački, Jože Rituper, Marija Rauter, Jelka Strgar, Sezana Šošter, Tatjana Verčkovnik
14. ZGIBANKE
''Akrobatsko papirnato letalo'' (priredila Vladka Durjava)
Kos Božo: ''Kako narediš avijonček''
Rački Tone: ''Zgibaj iz papirja hišo'', ''Zgibaj iz papirja ročno lutko lisico''
15. RAZNO
Kos Božo: ''Aero in pomorska abeceda''''Otroci!''''Pomagajte nam narediti naslovne strani Cicibana''''Likovna ustvarjalnost otrok naših zdomcev''''Mednarodni Shankarjev otroški razpis''''Prešernova rojstna hiša v Vrbi'' (napisali in narisali otroci OŠ Gor. Odreda Žirovnica)
Urednikova stran
Vsebina Cicibana 1988/89. Sestavila Boža Pleničar


Knjižna zbirka Zlata ptica (1956)

1 Knjižna zbirka "Zlata ptica"
Knjižna zbirka "Zlata ptica" 1956-2016
Knjižno zbirko z naslovom Zlata ptica je začela izdajati Mladinska knjiga leta 1956, namen je izdajanje zbirke najlepših pravljice in pripovedk iz svetovne književnosti.
2
1. Leto 1956 Litovske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1956 Slovaške pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1956 Zlata puščica in druge madžarske pravljice (ime in priimek študenta)
2. Leto 1957 Koroške pripovedke (ime in priimek študenta)
: Leto 1957 Španske ljudske pravljice (ime in priimek študenta)
3. Leto 1958 Živa voda in druge bolgarske pravljice (ime in priimek študenta)
4. Leto 1959 Švedske pravljice (ime in priimek študenta)
5. Leto 1959 Pančatantra: indijske basni in pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1959 Ciganske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1959 Leteča ladja in druge lužiškosrbske pravljice (ime in priimek študenta)
6. Leto 1960 Norveške pravljice (ime in priimek študenta)
7. Leto 1961 Italijanske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1961 Irske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1961 Indijanske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1961 Novogrške pravljice (ime in priimek študenta)
8. Leto 1962 Gora biserov: pravljice narodov Sovjetske zveze (ime in priimek študenta)
9. Leto 1962 Perzijske pravljice 1. (ime in priimek študenta)
10. Leto 19632 Perzijske pravljice 2. (ime in priimek študenta)
11. Leto 1963 Angleške pravljice (ime in priimek študenta)
12. Leto 1964 Slovenske narodne pravljice 4. natis (ime in priimek študenta)
: Leto 1964 Ruske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1964 Japonske pravljice (ime in priimek študenta)
13. Leto 1965 Uzbeške pravljice (ime in priimek študenta)
14. Leto 1966 Ukrajinske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1966 Sneguljčica in druge Grimmove pravljice (ime in priimek študenta)
15. Leto 1967 Andersenove pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1967 Zvezdna ogrlica in druge indijske pravljice (ime in priimek študenta)
16. Leto 1967 Ruske pravljice 2. natis (ime in priimek študenta)
: Leto 1967 Japonske pravljice 1. ponatis (ime in priimek študenta)
17. Leto 1968 Večerne pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1968 Finske pravljice (ime in priimek študenta)
18. Leto 1969 Tatarske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1969 Vietnamske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1969 Laponske pravljice (ime in priimek študenta)
19. Leto 1970 Slovenske ljudske pripovedi (ime in priimek študenta)
: Leto 1970 Ko so ribe zvezde popasle: pravljice in legende iz Vietnama, Laosa in Kambodže (ime in priimek študenta)
19. Leto 1971 Zaklad pravljic: francoske pravljice (ime in priimek študenta)
20. Leto 1972 Slovenska narodne pravljice 6. natis (ime in priimek študenta)
21. Leto 1973 Prebrisano dekle: lužiškosrbske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1973 Zverinice iz Rezije (ime in priimek študenta)
22. Leto 1974 Najlepše turkmenske pravljice (ime in priimek študenta)
21. Leto 1974 Slovenska narodne pravljice 7. natis (ime in priimek študenta)
: Leto 1974 Slovanske pravljice (ime in priimek študenta)
23. Leto 1975 Pravljice čepeče mačke (ime in priimek študenta)
: Leto 1975 Srajca srečnega človeka: latvijske pripovedi (ime in priimek študenta)
: Leto 1975 Grimmove pravljice 3. natis (ime in priimek študenta)
: Leto 1975 Slovenske basni in živalske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1975 Hiša granatnih jabolk (ime in priimek študenta)
26. Leto 1976 Čilske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1976 Afriške pripovedke (ime in priimek študenta)
: Leto 1976 Govoreči kamen: iz ljudskega izročila severnoameriških indijancev (ime in priimek študenta)
: Leto 1976 Slovaške pravljice 1. in 2. (ime in priimek študenta)
: Leto 1976 Slovenske narodne pravljice, 8. natis (ime in priimek študenta)
31. Leto 1977 Zvezdna deklica in druge brazilske ljudske pravljice (ime in priimek študenta)
32. Leto 1977 Japonske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1977 Deklica in kač (ime in priimek študenta)
34. Leto 1978 V sanjskem času: bajanja in verovanja avstralskih rjavih ljudste (ime in priimek študenta)
35. Leto 1979 Korejske ljudske pripovedi (ime in priimek študenta)
36. Leto 1978 Svetovne pravljice (ime in priimek študenta)
37. Leto 1980 Slovenske basni in živalske pravljice 2. natis (ime in priimek študenta)
38. Leto 1981 Slep bratec: prekmurske ljudske pripovedi (ime in priimek študenta)
39. Leto 1984 Andersenove pravljice 3. natis (ime in priimek študenta)
40. Leto 1985 Tapir in zvezde: indijanske ljudske pripovedi (ime in priimek študenta)
: Leto 1985 Slovenske ljudske pripovedi, 3. natis (ime in priimek študenta)
42. Leto 1987 Pavji kralj in druge pravljice (ime in priimek študenta)
43. Leto 1988 Zlata ptica : sto najlepših pravljic (ime in priimek študenta)
44. Leto 1989 Tolminske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1989 Donavska kraljica: bratislavske pripovedke, miti in zgodovinske slike (ime in priimek študenta)
: Leto 1989 Slovenske narodne pravljice, 10. prenovljeni natis (ime in priimek študenta)
47. Leto 1990 Sol in zemlja : pripovedke etiopskih ljudstev (ime in priimek študenta)
48. Leto 1991 Izplesani copatki : transilvanske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1991 Amurske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1991 Slovenske basni in živalske pravljice, 3. ponatis (ime in priimek študenta)
51. Leto 1992 Stare grške bajke (ime in priimek študenta)
52. Leto 1993 Amaru : miti in povedke iz Latinske Amerike (ime in priimek študenta)
53. Leto 1994 Pravljice iz igluja : eskimske ljudske pripovedke (ime in priimek študenta)
54. Leto 1995 Pripovedke s strehe sveta : tibetanske pripovedke (ime in priimek študenta)
: Leto 1995 V deveti deželi : sto slovenskih pravljic iz naših dni (ime in priimek študenta)
56. Leto 1996 Finske pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 1996 Najlepša pahljača : japonske pravljice (ime in priimek študenta)
58. Leto 1997 Slovenske narodne pravljice, 11. natis (ime in priimek študenta)
58. Leto 2000 Slovenske narodne pravljice, 12. natis (ime in priimek študenta)
59. Leto 2001 Stare grške bajke 1. ponatis (ime in priimek študenta)
: Leto 2001 Stare grške bajke 2. ponatis (ime in priimek študenta)
60. Leto 2002 Slovenske ljudske pravljice (ime in priimek študenta)
59. Leto 2003 Stare grške bajke 3. ponatis (ime in priimek študenta)
59. Leto 2004 Stare grške bajke 2. ponatis (ime in priimek študenta)
59. Leto 2005 Slovenske lbasni in živalske pravljice, 4. ponatis (ime in priimek študenta)
60. Leto 2011 Slovenske narodne pravljice, 13. natis (ime in priimek študenta)
: Leto 2011 Pravljice (ime in priimek študenta)
: Leto 2011 Za devetimi gorami: slovenske ljudske pravljice (ime in priimek študenta)
60. Leto 2012 Slovenske ljudske pravljice (ime in priimek študenta)
60. Leto 2013 (ime in priimek študenta)
60. Leto 2014 (ime in priimek študenta)
60. Leto 2015 (ime in priimek študenta)
60. Leto 2016 (ime in priimek študenta)
63. Leto 2015 (ime in priimek študenta)
64. Leto 2016 (ime in priimek študenta)


Adi Žunec

1 O avtorju
Adi Žunec se je rodil 10. decembra 1942 na Ptuju v značilni haloški viničarsko-delavski družini s šestimi otroki. Osnovno šolo je obiskoval v Zavrču, se kasneje izobrazil za visokokvalificiranega kovinarskega delavca in pozneje ob delu diplomiral iz prava. Kot pravnik je v gospodarstvu opravljal odgovorne poslovodne naloge v večih slovenskih podjetjih, nazadnje v podjetju Impol v Slovenski Bistrici, kjer je bil član uprave ter izvršni direktor za kadrovsko splošne zadeve. Vrsto let je sodeloval pri tovarniškem glasilu Skozi Tam, sodeloval pa je tudi z revijo Mladina, Delavska enotnost, z radiem Maribor in s časnikom Večer, kjer je bil tudi predsednik izdajateljskega sveta. Leta 2008 se je upokojil, začetki njegovega literarnega ustvarjanja pa segajo v leto 1997.
2 Bibliografija
2.1 Kratka proza
* Otroštvo v Halozah (1997)
* Dominik (2003)
* Dominik in Zalika: povest (2004)
* Ljubezen v goricah: povest (2006)
* Ne joči, Lizika! In druge zgodbe svojega časa (2007)
* Pod haloškim soncem (2011)
2.2 Poezija
* Po grabi rase praprota: pesmi iz Haloz (2002)
* Odsevi duše in časa (2008)
3 Ljubezen v goricah: Povest iz Haloz
Zgodba se dogaja v Halozah v času viničarstva po drugi svetovni vojni. V osrčju Haloz stoji stara, zapuščena koča, kamor se je vselil Martin Zobačar z ženo Treziko in njunimi šestimi otroki. Veseli, ker imajo nov dom, so uredili tako kočo kot njeno okolico. Sreča žal ni dolgo trajala, saj je Martin umrl v delovni nesreči v gozdu. Za Treziko in otroke je bila zima dolga in žalostna, toda pomlad je prinesla optimizem in upanje pa tudi veliko dela v vinogradu soseda Petra, ki ga je Trezika urejala skupaj z otroki. Samotar Peter se jim je na delu večkrat pridružil, postopama pa se je med njim in Treziko začela razvijati ljubezen, ki je zaradi družbenih razlik med njima okolica ni odobravala. Sveža ljubezen je najbolj motila Petrovo mater Miciko, ki nikakor ni želela, da sin pripelje domov vdovo s šestimi otroki. Kljub njenemu oporekanju je Peter ostal s Treziko, kar jo je tako razjezilo, da je v oporoki kmetijo zapustila mlajšemu sinu Francu, Petru pa je zapustila vinograd, zidanico ter nekaj gozda. Peter je v jezi odšel, mater pa je njegovo dejanje tako pretreslo, da je zbolela in naslednji dan umrla. Njen grob je obiskal dan po pogrebu skupaj s Treziko in otroki. Zaljubljenca sta si skupen dom ustvarila v zidanici¬; dom je bil resda skromen, toda poln ljubezni in topline.
Marjan Pungartnik je napisal spremno besedo v kateri pravi, da je Žunčeva povest Ljubezen v goricah lahko paralela Samorastnikom Prežihovega Voranca, saj sta tako Meta kot Trezika revni, Ožbej in Peter pa sta pripadnika višjega stanu, in da je Žunec to tematiko predstavil na svoj in avtonomen način, sam prikaz življenja pa je po Pungartnikovih besedah predstavljen humorno.
4 Viri in literatura


Zbirka Velike slikanice (1967)

1 Zbirka Velike slikanice
1. 1967 Valjavec, Matija ''Pastir''
2. 1969 Pavček, Tone ''Strašni lovec Bumbum''
3. 1970 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm ''Rdeča kapica'': Grimmova pravljica
4. 1972 Jurca, Branka ''Bratec in sestrica''
5. 1972 Slovenska ljudska pravljica ''Zlata ptica : slovenska ljudska pravljica''
6. 1972 Suhodolčan, Leopold ''Krojaček Hlaček''
7. 1972 Jurca, Branka ''Poredni zajček''
8. 1972 Tanská, Nataša ''Muc in Mac''
9. 1972 Vipotnik, Janez ''Diko v živalskem vrtu''
10. 1972 Major, Nándor ''Konjički iz krompirja''
11. 1972 Zupančič, Beno 105 lubenic
12. 1972 Slovenska ljudska pravljica O povodnem možu : slovenska ljudska pravljica
13. 1972 Vipotnik, Janez Naš Diko
14. 1972 Zökševa, Eva O treh grahih : slovenska ljudska pravljica
15. 1972 Slovenska ljudska pravljica Pastirček : slovenska ljudska pravljica
16. 1973 Peroci, Ela Hišica iz kock
17. 1973 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Trnuljčica
18. 1973 Škerl, Ada Nevsakdanje potovanje
19. 1973 Peroci, Ela Stara hiša št. 3
20. 1973 Slovenska ljudska pesem Alenčica sestra Gregčeva
21. 1973 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Trnuljčica
22. 1974 Makarovič, Svetlana Pekarna Mišmaš
23. 1974 Cerkovnik, Marja Praznična pravljica
24. 1974 Ribičič, Josip Miškolin
25. 1974 Župančič, Oton Lahkih nog naokrog
26. 1974 Makarovič, Svetlana Pekarna Mišmaš
27. 1974 Makarovič, Svetlana Škrat Kuzma dobi nagrado
28. 1974 Makarovič, Svetlana Aladinova čudežna svetilka
29. 1975 Makarovič, Svetlana Pekarna Mišmaš
30. 1975 Peroci, Ela Modri zajec
31. 1975 Chagnoux, Christine Potamček
32. 1975 Glocko, Peter, 1946- Kako je dimnikarček potoval po svetu
33. 1975 Vegri, Saša Jure kvak kvak
34. 1975 Peroci, Ela Lalala
35. 1975 Kovič, Kajetan Maček Muri
36. 1976 Rezijska ljudska pripovedka 3 botre lisičice
37. 1976 Jurca, Branka Hišnikov dan
38. 1976 Suhodolčan, Leopold Dvanajst slonov
39. 1976 Kette, Dragotin Šivilja in škarjice
40. 1976 Ingolič, Anton Deklica na sončnem žarku
41. 1976 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Sneguljčica
42. 1976 Ljudske pravljice Pravljice
43. 1976 Brest, Vida Prodajamo za gumbe
44. 1976 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Rdeča kapica : Grimmova pravljica
45. 1976 Makarovič, Svetlana Živalska olimpiada
46. 1976 Makarovič, Svetlana Sapramiška
47. 1976 Ingolič, Anton Deklica na sončnem žarku
48. 1977 Kovačič, Lojze, 1928-2004 Najmočnejši fantek na svetu
49. 1977 Vipotnik, Janez Tinkatonka
50. 1977 Levstik, Fran Martin Krpan
51. 1977 Olfers, Sibylle, 1881-1916 Pokonci izpod korenin
52. 1977 Vandot, Josip, 1884-1944 Kekčeve zgodbe
53. 1977 Kovič, Kajetan Maček Muri
54. 1977 Jurčič, Josip Kozlovska sodba v Višnji gori
55. 1978 Ribičič, Josip Miškolin
56. 1978 Zajc, Dane Mlada Breda
57. 1978 Ingolič, Anton Srečanje s povodnim konjem
58. 1978 Suhodolčan, Leopold Piko Dinozaver
59. 1978 Bevk, France Peter Klepec
60. 1978 Snoj, Jože Hišica brez napisa
61. 1979 Grafenauer, Niko Pedenjped
62. 1979 Logar, Tine, 1916-2002 FIŽOLČEK, ogelček in slamica : [slovenska pravljica iz Saržente pri Čedadu]
63. 1980 Ruska ljudska pravljica Volk in 7 kozličkov : [ruska ljudska pravljica]
64. 1980 Levstik, Fran Najdihojca
65. 1980 Strniša, Gregor, 1930-1987 Potovanje z bršljanom
66. 1982 Kovič, Kajetan Maček Muri
67. 1983 Vitez, Grigor Zrcalce
68. 1983 Godina, Ferdo Zmaj v oknu
69. 1983 Grafenauer, Niko Pedenjped
70. 1983 Kovač, Polonca, 1937- Kresnica podnevnica
71. 1985 Trentarska ljudska pripovedka Krivopetnice in Zlatorog : trentarska ljudska
72. 1985 Bor, Matej Ropotalo in ptice
73. 1985 Zajc, Dane Bridka Ludvikova bitka
74. 1985 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Bratec in sestrica
75. 1985 Bečprisla ljudska pravljica Vdovin sin : beloruska ljudska pravljica
76. 1986 Kosovel, Srečko Medvedki sladkosnedki
77. 1986 Matè, Miha Zmajčkov rojstni dan
78. 1986 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
79. 1986 Grafenauer, Niko Lokomotiva lokomotiva
80. 1986 Rodrian, Fred Jelen Jarko
81. 1986 slovenska ljudska pravljica Janček Ježek : slovenska ljudska pravljica
82. 1986 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Žabji kralj
83. 1986 Puškin, Aleksandr Sergeevič Pravljica o carju Saltanu
84. 1986 Suhodolčan, Leopold Cepecepetavček
85. 1986 Zupan, Vitomil Plašček za Barbaro
86. 1987 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
87. 1987 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Janko in Metka
88. 1987 Swift, Jonathan, 1667-1745 Guliver med pritlikavci
89. 1987 Milčinski, Fran, 1867-1932 Trdoglav in Marjetica
90. 1987 Slovenska ljudska pravljica Pet bratov : slovenska ljudska pravljica
91. 1988 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Svinjski pastir
92. 1988 Kalaš, Ivan Drevesna tovarišija
93. 1989 Kosovel, Srečko Medvedki sladkosnedki
94. 1990 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Pogumni krojaček
95. 1990 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
96. 1990 Manček, Marjan Velike misli malega muca : 100 izrekov iz vseh vetrov
97. 1990 Krakar, Lojze Prišel je lev
98. 1991 Ribičič, Josip Miškolin
99. 1993 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
100. 1993 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : (o fantu, ki se ni maral umivati)
101. 1993 Wilde, Oscar, 1854-1900 Srečni kraljevič
102. 1994 Grimm, Jakob Grimm, Wilhelm Janko in Metka
103. 1994 Štampe Žmavc, Bina Popravljalnica igrač
104. 1994 Vegri, Saša Jure kvak kvak
105. 1994 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : (o fantu, ki se ni maral umivati)
106. 1995 Župančič, Oton Mehurčki
107. 1995 Stupica, Marlenka Čudežno drevo
108. 1995 Simonović, Ifigenija Poljub za princeso Kvakico
109. 1995 Grafenauer, Niko Pedenjped
110. 1995 Novak-Kajzer, Marjeta Arne na potepu
111. 1995 Milčinski, Frane, 1914-1988 Zvezdica Zaspanka
112. 1995 Koroška ljudska pripovedka Mojca Pokrajculja : [koroška pripovedka]
113. 1996 Kovič, Kajetan Pajacek in punčka
114. 1996 Malík, Jan Žogica Nogica
115. 1996 Hroch, Karel, 1906-1982 O goskici, ki se je učila peti
116. 1996 Peroci, Ela Fantek in punčka
117. 1996 Prokof(ev, Sergej Sergeevič, 1891-1953) Peter in volk
118. 1997 Makarovič, Svetlana Maček Mačkursson [Zvočni posnetki]
119. 1997 Thorlacius, Hallveig Maček Mačkursson
120. 1997 Peroci, Ela Muca Copatarica
121. 1997 Schmidt, Annie M. G. Mrmrački
122. 1997 Levstik, Fran Martin Krpan
123. 1997 Milčinski, Frane, 1914-1988 Zvezdica Zaspanka
124. 1997 Kosovel, Srečko Medvedki sladkosnedki
125. 1997 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : (o fantu, ki se ni maral umivati)
126. 1997 Kovič, Kajetan Maček Muri
127. 1998 Peroci, Ela Muca Copatarica
128. 1998 Černej, Anica Hi, konjiček
129. 1998 Norveška ljudska pravljica Vzhodno od sonca in zahodno od meseca : norveška ljudska pravljica
130. 1998 Lainšček, Feri Rad bi
131. 1998 Kipling, Rudyard Slonček
132. 1999 Novak, Marjeta, 1951- Arne na potepu
133. 1999 Župančič, Oton Ciciban, Ciciban, dober dan
134. 1999 Ribičič, Josip Nana, mala opica
135. 1999 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Janko in Metka
136. 1999 Uganke Šviga, švaga, čez dva praga : 100 ugank
137. 1999 Černej, Anica Hi, konjiček
138. 1999 Kovič, Kajetan Mačji sejem
139. 2000 Kovič, Kajetan Maček Muri
140. 2000 Peroci, Ela Muca Copatarica
141. 2000 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : (o fantu, ki se ni maral umivati)
142. 2000 Koroška ljudska pripovedka Mojca Pokrajculja : [koroška pripovedka]
143. 2000 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Zvezdni tolarji
144. 2000 Slovenska ljudske pesmi Zajček sivi nagajivi : otroške ljudske pesmice o živalih
145. 2000 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Sneguljčica
146. 2000 Vandot, Josip, 1884-1944 Kekec in Pehta
147. 2000 Grafenauer, Niko Pedenjped
148. 2001 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
149. 2001 Peroci, Ela Moj dežnik je lahko balon
150. 2001 Peroci, Ela Muca Copatarica
151. 2001 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : (o fantu, ki se ni maral umivati)
152. 2001 Osojnik, Mojca, 1970- Hiša, ki bi rada imela sonce
153. 2001 Levstik, Fran Kdo je napravil Vidku srajčico
154. 2001 Falconer, Ian Olivija
155. 2001 Kette, Dragotin Šivilja in škarjice
156. 2001 Vandot, Josip, 1884-1944 Kekec in Bedanec
157. 2001 Košuta, Miroslav Lestev in sirček
158. 2001 Pavček, Tone Juri Muri drugič v Afriki
159. 2002 Levstik, Fran Martin Krpan
160. 2002 Slovenske ljudske pravljice Slovenske ljudske pravljice
161. 2002 Zajc, Dane Leteča hišica
162. 2002 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Rdeča kapica
163. 2002 Vandot, Josip, 1884-1944 Kekec in Prisank
164. 2002 Kovič, Kajetan Mačji sejem
165. 2003 Malík, Jan Žogica Nogica
166. 2003 Velthuijs, Max Žabec in zaklad
167. 2003 Velthuijs, Max Žabec se boji
168. 2003 Osojnik, Mojca, 1970- Polž Vladimir gre na štop
169. 2003 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Kraljična na zrnu graha
170. 2003 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Volk in sedem kozličkov
171. 2003 Peroci, Ela Muca Copatarica
172. 2003 Perrault, Charles Obuti maček
173. 2003 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Cesarjeva nova oblačila
174. 2003 Kovič, Kajetan Zlata ladja
175. 2004 Kosovel, Srečko Medvedki sladkosnedki
176. 2004 Velthuijs, Max Žabec je žalosten
177. 2004 Velthuijs, Max Zaljubljeni Žabec
178. 2004 Koroška ljudska pripovedka Mojca Pokrajculja : [koroška pripovedka]
179. 2004 Levstik, Fran Kdo je napravil Vidku srajčico
180. 2004 Remškar, Slavica Medvedek, kaj delaš?
181. 2004 Osojnik, Mojca, 1970- Polž Vladimir gre na štop
182. 2004 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Bitenc, Janez, 1925-2005, Brenk, Kristina ... Zlato srečo nosimo, vsem ljudem jo trosimo : 24 pesmic, pravljic in ugank za božično-novoletni čas
183. 2005 Peroci, Ela Muca Copatarica
184. 2005 Slovenske ljudske pravljice Slovenske ljudske pravljice
185. 2005 Jeseničnik, Tomo [Koroška osrednja knjižnica dr. Franca Sušnika Ravne na Koroškem] [Elektronski vir] : [notranjost in zunanjost obnovljene knjižnice] : [enota Žerjav]
187. 2005 Štefan, Anja Kotiček na koncu sveta
188. 2005 Štefan, Anja Bobek in barčica
189. 2005 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Bedak Jurček : prepesnitev stare zgodbe
190. 2005 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Palčica
191. 2005 Osojnik, Mojca, 1970- Kako je gnezdila sraka Sofija
192. 2005 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Volk in sedem kozličkov
193. 2005 Sokolov, Cvetka Šola ni zame!
194. 2005 Donaldson, Julia Zverjasec
195. 2005 Kunnas, Mauri Kunnas, Tarja Božiček : pripoved o Božičku in njegovih palčkih na gori Korvatunturi na Finskem
196. 2005 Sokolov, Cvetka Šola ni zame!
197. 2005 Štefan, Anja Iščemo hišico
198. 2005 Kunnas, Mauri Kunnas, Tarja Božiček : pripoved o Božičku in njegovih palčkih na gori Korvatunturi na Finskem
200. 2006 Kokelj, Nina Deček na belem oblaku
201. 2006 Štefan, Anja Sto ugank
202. 2006 Berner, Rotraut Susanne Dajmo, Karelček, še en gol!
203. 2006 Štefan, Anja Bobek in barčica
204. 2006 Vandot, Josip, 1884-1944 Kekec in Bedanec
205. 2006 Sokolov, Cvetka Ponoči nikoli ne veš
206. 2006 Jurčič, Josip Kozlovska sodba v Višnji gori
207. 2006 Donaldson, Julia Zverjašček
208. 2006 Rozman, Andrej, 1955- Mihec gre prvič okrog sveta
209. 2006 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Pepelka
210. 2006 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : o fantu, ki se ni maral umivati
212. 2007 Potter, Beatrix, 1866-1943 Zbrane prigode Petra Zajca
213. 2007 Štefan, Anja Sto ugank
214. 2007 Peroci, Ela Muca Copatarica
215. 2007 Joyce, James, 1882-1941 Maček in vrag
216. 2007 Donaldson, Julia Zverjaščeva sestavljanka : šest sestavljank z dvanajstimi deli
217. 2007 Donaldson, Julia Zverjaščkova sestavljanka : šest sestavljank z dvanajstimi deli
218. 2007 Kovič, Kajetan Maček Muri
219. 2007 Pavček, Tone Juri Muri drugič v Afriki
220. 2007 Sokolov, Cvetka Ah, ti zdravniki!
221. 2007 Kunnas, Mauri Kunnas, Tarja Dvanajst daril za Božička
222. 2007 Slovenske ljudske pravljice Slovenske ljudske pravljice
223. 2007 Andersen, Hans Christian, Bitenc, Janez, Brenk, Kristina ... Zlato srečo nosimo, vsem ljudem jo trosimo : 24 pesmic, pravljic in ugank za božično-novoletni čas
225. 2008 Angleška ljudska pravljica Trije prašički : angleška ljudska pravljica
226. 2008 Levstik, Fran Martin Krpan
227. 2008 Koroška ljudska pripovedka Mojca Pokrajculja : koroška pripovedka
228. 2008 Župančič, Oton Abeceda na polju in v gozdu
229. 2008 Štefan, Anja Lonček na pike
230. 2008 Štefan, Anja Sto ugank
231. 2008 Donaldson, Julia Bi se gnetli na tej metli?
232. 2008 Rozman, Andrej, 1955- Uganke : 100 + 1
233. 2008 Peroci, Ela Muca Copatarica
234. 2008 Praprotnik-Zupančič, Lilijana Moj očka
236. 2009 McBratney, Sam A veš, koliko te imam rad
237. 2009 Kodrič, Neli Punčka in velikan
238. 2009 Štefan, Anja Lonček na pike
239. 2009 Berner, Rotraut Susanne Grimmove pravljice v stripu
240. 2009 Marussig, Jurij Pravljice iz Mavrice
241. 2009 Kunnas, Mauri Kunnas, Tarja Božiček : pripoved o Božičku in njegovih palčkih na gori Korvatunturi na Finskem
242. 2009 Pavček, Tone Juri Muri v Afriki : o fantu, ki se ni maral umivati
243. 2009 Angleška ljudska pravljica Trije prašički : angleška ljudska pravljica
244. 2009 Schmidt, Matjaž, 1948-2010 Slovenske pravljice (in ena nemška) v stripu
245. 2009 Kovač, Polonca, 1937- Zelišča male čarovnice
246. 2009 Kovič, Kajetan Maček Muri
247. 2009 Lainšček, Feri Mišek Miško in Belamiška
248. 2009 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Volk in sedem kozličkov
249. 2009 Peroci, Ela Muca Copatarica
250. 2009 Štefan, Anja Sto ugank
251. 2010 McBratney, Sam A veš, koliko te imam rad vse leto : [štirje letni časi, štiri zgodbe]
252. 2010 Donaldson, Julia Polž na potepu na kitovem repu
253. 2010 Vitez, Grigor Antonton
254. 2010 Ungerer, Tomi Trije razbojniki
255. 2010 Štefan, Anja Lonček na pike
256. 2010 Štefan, Anja Lonček na pike
257. 2010 Schmidt, Matjaž, 1948-2010 Slovenske pravljice (in ena nemška) v stripu
258. 2010 Schmidt, Matjaž, 1948-2010 Slovenske pravljice (in ena nemška) v stripu
259. 2010 Donaldson, Julia Zverjašček
260. 2010 Donaldson, Julia Zverjasec
261. 2010 Rozman, Andrej, 1955- Urška
262. 2010 Donaldson, Julia Mamica, kje si?
263. 2010 Rozman, Andrej, 1955- Uganke : 100 + 1
264. 2010 Lainšček, Feri Mišek Miško in Belamiška
265. 2010 Stepančič, Damijan Zgodba o sidru
266. 2010 Andersen, Hans Christian, 1805-1875 Andersenove pravljice
267. 2010 Lainšček, Feri Pesmi o mišku in belamiški : [slikanica z zgoščenko]
268. 2010 Lee, Suzy, 1974- Val
270. 2011 Gehrmann, Katja Medved in mali
271. 2011 McBratney, Sam A veš, koliko te imam rad
272. 2011 Peroci, Ela Muca Copatarica
273. 2011 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Rdeča kapica
274. 2011 Otroške ljudske pesmi Zajček sivi nagajivi : otroške ljudske pesmice o živalih
275. 2011 Levstik, Fran Kdo je napravil Vidku srajčico
276. 2011 Grafenauer, Niko Pedenjped
277. 2011 Kovič, Kajetan Maček Muri
278. 2011 Kovič, Kajetan Zmaj Direndaj
279. 2011 Godec Schmidt, Jelka Vrtec pri veseli kravi
280. 2011 Kosovel, Srečko Medvedki sladkosnedki
281. 2011 Kovič, Kajetan Pajacek in punčka
282. 2011 Grimm, Jacob Grimm, Wilhelm Janko in Metka
283. 2011 Kovač, Polonca, 1937- Mali medo
284. 2011 Kodrič, Neli Ali te lahko objamem močno?
285. 2011 Donaldson, Julia Hiška, majhna kot miška
286. 2011 Donaldson, Julia Najprisrčnejši velikan
287. 2011 Kovič, Kajetan Zlata ladja
288. 2011 Koroška ljudska pripovedka Mojca Pokrajculja : koroška pripovedka
289. 2011 Koroška ljudska priapovedka Mojca Pokrajculja : koroška pripovedka
290. 2011 Slovenska ljudska pravljica Hudičeva volna : slovenska ljudska pravljica
291. 2011 Mav Hrovat, Nina Neredko!
292. 2011 Suhodolčan, Leopold Cepecepetavček
293. 2011 Becker, Bonny Obisk za medveda


Zgodbe Sinjega ptiča

Milan Petek Levokov. ''Zgodbe Sinjega ptiča''. Ljubljana: Karantanija, 2005 (Zbirka Desetnica). 76 str. Spremna beseda: Dragica Haramija Ilustriral: Franci Nemec.
1 O avtorju
Milan Petek Levokov je slovenski pisatelj in pesnik. Rodil se je leta 1960 na Ptuju. V gimnazijskih letih je objavil nekaj ljubezenskih zgodb v ''Zabavniku,'' v rubriki Skrivnosti mladih src. Svoje šolanje je nadaljeval na Pravni fakulteti v Ljubljani, nato pa se je preselil v Novo Gorico, kjer že vrsto let dela kot sodnik na tamkajšnjem sodišču.
Milan Petek Levokov je avtor, ki posega po različnih zvrsteh in publiki, v njegovi bibliografiji najdemo znanstveno fantastiko, humor in satiro, postmoderno prozo, realistične novele za odrasle, kratko prozo za otroke in mladino, literarne potopise, poezijo, je tudi soavtor besedila za gledališko predstavo Žalostna kraljična.
Avtor svoja dela objavlja v revijah oz. na radiu; otroške pravljice v ''Cicibanu'' (Ljubljana), ''Galebu'' (Trst) in ''Bim bamu'' (Maribor), novele in črtice pa v ''Sodobnosti'' (Ljubljana), ''Dialogih'' (Maribor), v ''Primorskih srečanjih'' (Nova Gorica), za oddajo ''Lahko noč, otroci'' na Radiu Slovenija je prispeval že več kot sto svojih pravljic.
2 O zbirki
''Zgodbe Sinjega ptiča'' so izšle leta 2005 pri založbi Karantanija. Spremno besedo je napisala Dragica Haramija, kratke zgodbe pa je s črno-belo ilustracijo opremil Franci Nemec. Avtor Milan Petek bralce v jedrnem delu knjige preko petih krajših proznih del (''Legenda o kamnitih levih'', ''Divje jezero'', ''Ledena gora in žalostni princ'', ''Bela golobica'' ter ''Deček in Sinji ptič'') popelje skozi dogodke iz življenja Sinjega ptiča, s katerim nas seznani v uvodni zgodbi (''Sinji ptič'') in se od njega poslovi v zaključni zgodbi (''Slovo'').
Tip pripovedovalca v kratkih zgodbah je tretjeosebni vsevedni pripovedovalec.
Po besedah Dragice Haramija imajo ''Zgodbe Sinjega ptiča'' časovno zanko, saj se bralcu na prvi pogled zdi, da sta dogajalni čas in prostor postavljena v davno zgodovino, a lahko preko sodobnih izumov, kot so puške, bombe, parnik, fotoaparat in telegraf, ugotovimo, da se dogajajo v nam bistveno bližnjih časih, saj so to izumi bližnje zgodovine.
Teme avtorjevih zgodb so univerzalne v vseh časih, saj govori o ljubezni med bližnjimi, osamljenosti, vojni, smrti.
2.1 Obnove zgodb
Legenda o kamnitih levih (približno 4200 besed)
''Legenda o kamnitih levih'' izvira iz egipčanske mitologije. Mogočni in spoštovani faraon Hanes je z ubojem svete kače razjezil bogove, zato ga je skupaj z njegovo ženo pokončala majhna kača, ki jima jo je je podal lastni sin. Ta je kot komaj 10-letni deček postal vladar. Ljudožerski kralj Kanubis je kmalu napadel in močno opustošil njegovo deželo. Mladi kralj je imel veliko spoštovanja do bogov in nadnaravnih pojavov, predvsem pa ponižnosti, kar je spodbudilo ptiča ibisa, da mu je povedal za pomoč kamnitih levov, ki so nato pregnali sovražnika.
Divje jezero (približno 2500 besed)
Zgodba pripoveduje o poslednjih divjih ljudeh, ki so jih iztrebili številčnejši in nasilnejši beli ljudje. Govori o ljubezni med divjim možem in ženo ter o njuni ljubezni do otroka. Lovci zaradi svoje hudobije ubijejo poslednjo divjo ženo in otroka in tako razjezijo divjega moža, ki se je vračal iz nabiranja hrane. Mož v svoji žalosti s svojim glasnim rjovenjem povzroči naravno katastrofo, ki pod seboj pokoplje lovce in moža. Narava nato naredi jezero, ki so ga v spomin na družino divjega moža ljudje poimenovali Divje jezero.
Ledena gora in žalostni princ (približno 3500 besed)
Govori o princu, ki sledi prerokbi, da bo na potovanju z ladjo spoznal svojo bodočo družico, s katero bo potem ostal skupaj vse večne čase. Na ladji je poleg princa še veliko pomembnih ljudi, a se ta zaradi nečimrnosti zaleti v ledeno goro in se nato potopi, z njo pa tudi princ. Ta v zadnjem trenutku življenja zagleda v ledeni gori prelep obraz deklice, o kateri je pravila prerokba.
Sonce stopi ledeno goro, ribič in njegov sin v svojo mrežo ujameta le njeno srce, ki se pojavi v obliki mrzlega kamna modrikaste barve.
Bela golobica (približno 3600 besed)
V obleganem mestu živita deček in njegova mama. V hudih urah vojne se skrivata v stolpnici, poimenovani Bela golobica. Lačna sta, nimata kurjave in močno ju je strah novih napadov. Deček je slep, saj ga je nekega dne oslepila granata. Na božični večer ostane sam v stolpnici, ker mama odide po hrano, v tem času pa prileti signalna raketa. Deček se z njo pogovori in jo prepriča, da se razpoči visoko na nebu, ta njegovo željo izpolni. Ko se mama vrne, mu pove za čudovit ognjemet, ki se je razprostrl nad mestom, deček pa ji zamolči svoje srečanje z raketo. Na božični večer je v mestu mir.
Deček in Sinji ptič (približno 2400 besed)
Osrednji literarni osebi sta Deček iz Nesrečnega planeta in ptiču, ki je pomotoma pristal na njegovem planetu in se ob tem poškodoval. Deček mu pomaga pri okrevanju, on pa mu govori o lepotah sonca in barv, ki jih tu ne poznajo. Deček in Sinji ptič postaneta velika prijatelja in zato skupaj poletita nad oblake. Ptič ni zmogel naporne poti, zato je Deček žrtvoval svoje telo in ohranil svojega prijatelja pri življenju. Sinji ptič se je ob pogledu na mrtvega Dečka močno razžalostil in potočil solze. S tem pa se je Nesrečni planet rešil prekletstva, saj so se oblaki razpršili in obsijali so ga sončni žarki.
Zbirko sestavljajo okvirna pripoved z naslovom ''Sinji ptič'' (približno 400 besed) in ''Slovo'' (približno 250 besed) ter omenjene vložene pripovedi.
3 Odmevi v javnosti
Dragica Haramija je aprila 2006 v osmi številki revije ''Kekec'' v rubriki Naj knjige meseca na kratko predstavila knjigo in povzela njeno vsebino.
4 Nominacije in nagrade
Zbirka Zgodbe Sinjega ptiča je bila leta 2006 nominirana za nagrado Desetnica.
5 Viri in literatura
Viri
* Milan Petek Levokov: Zgodbe Sinjega ptiča.
Literatura
* Dragica Haramija: Naj knjige meseca. ''Kekec'' XV/8 (2006). 26.


Nebo davnega poletja

Vanja Pegan. ''Nebo davnega poletja: kratke zgodbe''. Ljubljana: Društvo 2000, 2007. 138 str. 500 izv. Spremna beseda: Matej Juh. .
1 O zbirki
Zbirka vsebuje 13 kratkih zgodb v obsegu od 1800 do 2800 besed; izšla je tudi zvočna različica knjige .
Pripovedovalec je tretjeosebni. Le v treh izvemo ime glavne osebe oziroma imena glavnih oseb. V skoraj vseh zgodbah se glavni junaki spominjajo dogodkov iz svoje preteklosti. Dogajalni kraj večine zgodb je ob morju, zgodbe pa se dogajajo predvsem poleti ali jeseni. Tematsko so si različne, govorijo o samoti, preteklih ljubeznih, strahovih v otroštvu, izgubi sorodnikov, hrepenenju po tistem, česar nimamo. V mnogih zgodbah sta prisotna motiva glasbenikov in glasbe, v treh zgodbah se pojavi tudi motiv likovnega umetnika, pogosti so morski motivi, še posebej motiv svetilnika.
1.1 Obnove zgodb
Odsev (približno 2600 besed)
Zgodba govori o moškem, ki jeseni ponovno obišče hišo, kjer sta včasih živela njegova babica in njen partner Franci. Ko tokrat pride do hiše, se začne spominjati, kako ju je včasih obiskoval. Spominja se svojega obiska za praznik vseh svetih, ko je šel s Francijem na pokopališče, in odseva Francijevega klobuka, ki sta ga videla na plošči spomenika. Ob ponovnem obisku pa ne čuti več naklonjenosti hiši, saj je sedaj prazna. Naslednji dan gre na pokopališče, kjer se mu za trenutek zazdi, da v marmorju spet vidi odsev Francijevega klobuka.
Izgubljena skicirka (približno 2100 besed)
Zgodba govori o Simonu, ki je z ženo in otrokom na morju. Dogajalni čas je konec poletja. Simon se z zaprtimi očmi na plaži spominja, kako je bil na morju z dekletom Tino, ko je še študiral na likovni akademiji. Spominja se, kako sta s Tino plavala, si izkazovala ljubezen in kako jo je narisal v svojo skicirko. Ko sonce zaide, se Simon predrami, skicirke pa ni nikjer več, saj je to bil le spomin.
*Deček in hiša (približno 1800 besed)
Zgodba pripoveduje o dečku, ki se je nekoč z družino preselil v samotno hišo v obmorskem kraju. Zanj so bili dnevi tam obdani z osamljenostjo in s tesnobo, hiša se mu je zdela hladna in tuja. Nekega zimskega dne pa se je ponovno zazrl skozi okno svoje sobe in začutil, da se je nekaj spremenilo, videl je širino sveta. S knjigami, ki jih je bral, je začel spoznavati ta svet in v mislih potovati po njem. Kasneje se je odselil, si ustvaril družino in tudi sam začel pisati knjige, da bi pomagale še komu, kot so v otroštvu pomagale njemu.
*Triptih v molu (približno 2800 besed)
Zgodba je sestavljena iz treh delov in govori o starejšem glasbeniku, ki je srečno poročen že štirideset let, vendar se med plavanjem v bazenu spominja deklet, s katerimi je imel manjše ali večje stike v preteklosti. V prvem delu se spominja črnolase ženske, s katero sta jeseni vedno hodila na sprehode in se predajala ljubezni, on pa je doma skladal pesmi in jih igral na kitaro. V drugem delu se spominja mlade rjavolaske, s katero je preživel noč po zabavi, na kateri je igral. V tretjem delu pa se spominja violinistke, ki jo je spoznal na vajah. O njej je večkrat sanjal, vendar nikoli nista imela stikov.
*Nebo davnega poletja (približno 2200 besed)
Zgodba se dogaja julija v obmorskem mestu. Govori o učitelju kitare, ki se v učilnici med čakanjem na naslednjega učenca spominja, kako je nekega poletja z očetom in dedom igral flavto v pihalnem orkestru. Spominja se lepih občutkov, ki jih je takrat doživel ob glasbi. Njegova naslednja učenka je deklica, ki pri igranju ni uspešna, vendar učitelj vseeno ni razočaran, saj se spet spominja tistega poletja. Medtem ko mu deklica pripoveduje o svojem novem hišnem ljubljenčku, učitelj vzame list in riše. Po dekličinem odhodu učitelj pogleda list in spet je zadovoljen, ko na njem vidi flavto, ki jo je nekoč igral.
*Svetilniška ploščad (približno 2000 besed)
Zgodba pripoveduje o moškem, ki je bil nekoč svetilničar na piranski Punti oziroma rtu Madona. Ko ponovno pride v svetilnik, kjer je nekoč delal, se spominja, da je imel svoj poklic rad, čeprav je bil samoten in odmaknjen. Spominja se tudi svetilničarja, ki je na rtu služboval pred njim in mu dejal, da bo on zadnji svetilničar. Na koncu zgodba pripoveduje, da občinska redarja prideta do svetilnika in se sprašujeta, kako je upokojeni svetilničar sploh prišel v svetilnik, saj tam zdaj ne bi smelo biti nikogar, torej je on res bil zadnji svetilničar.
*Na morje! (približno 2100 besed)
Zgodba pripoveduje o moškem, ki se s svojo ženo zgodaj poleti v športni črni limuzini vozi proti obmorski vasici, kjer imata vikend. Ko prispeta, se moški spominja, kako je bilo pred petnajstimi leti, ko še ni podedoval velike vsote denarja. Spomni se, da je takrat čutil navzočnost ter bližino in bil je vesel, saj je čutil, da ju čakajo še pomembne stvari. Medtem ko je njegova žena zadovoljna z razkošjem, v katerem živita sedaj, pa on hrepeni po tistem času, ko še nista imela ničesar.
*Zajtrk (približno 2200 besed)
Glavni osebi sta Matjaž, profesor na likovni akademiji, in Tanja, študentka. Tanja je v profesorja zaljubljena in se po ekskurziji znajde v Matjaževi postelji, kjer tudi prenoči. Matjaž zjutraj v postelji razmišlja o svoji sosedi Barbari, poročeni ženski, s katero se občasno ljubi, Tanja pa razmišlja o tem, kako bo sedaj na akademiji. Ko zajtrkujeta na terasi, Matjaž vidi svoja soseda, Barbarinega moža in Barbaro, ki pa je očitno ljubosumna na Tanjo, kar razveseli Matjaža.
*Pred nevihto (približno 1800 besed)
Glavna oseba zgodbe je moški, ki se vrača iz kraja, kjer popoldan poučuje glasbo, v svoje obmorsko mesto. Med vožnjo opazi, da se vreme slabša, kar ga spomni na nevihto pred mnogimi leti, ko je bil še deček. Tisti dan je sedel poleg gramofona in poslušal prasketanje gramofonske igle, kar ga je pomirjalo, počutil se je varnega in nedosegljivega. Zdaj, kot odrasel moški, se v mirujočem avtomobilu udobno namesti in čaka, da bo v mislih ponovno slišal prasketanje gramofona, kar ga bo pomirilo.
*V soju odrskih luči (približno 2400 besed)
V prvoosebni pripovedi sledimo razmišljanju rokovskega glasbenika med koncertom. Moški razmišlja o svoji samotnosti in o tem, da sovraži svojega producenta, saj ne ceni njegovih besedil. Ravno zaradi tega jih je sedaj začel zbirati v kovinsko škatlo in mu jih ne pokaže več. Po koncertu je moški v hotelski sobi, omamljen od droge. Čeprav zdaj že hvali svojega producenta, kovinska škatlica še vedno ostaja samo njegova.
*Ko bi le bil dan, svetel, bleščeč dan (približno 2000 besed)
V zgodbi nastopata dve osebi, moški in ženska, ki se na dvajseti obletnici konca osnovne šole spet zbližata, čeprav je ona poročena. Moški ne more spati, zato se ob treh zjutraj odpravi iz postelje, ki sta si jo tisto noč delila, v kuhinjo in se spominja, kako sta se družila v osnovni šoli. Ona je zanj njegova velika ljubezen in želi si, da bi za vedno ostal v tem trenutku, vendar se zaveda, da bo zjutraj odšla nazaj k možu.
*Zvezdna noč (približno 2100 besed)
Zgodba je sestavljena iz okvirne pripovedi in vložne zgodbe. V okvirni pripovedi nastopajo Pero, Salutino, Marko in Ivan, štirje moški, ki pozno ponoči za mestnim obzidjem blizu morja sedijo na kamnitem zidu in pijejo alkohol. Ostali trije prepričujejo Ivana, da jim pove zgodbo o starcu. Tako nastopi vložna zgodba o moškem, ki med ljudmi ni bil priljubljen in ko se je zdelo, da umira, ni nihče prišel k njemu. Kasneje si je opomogel in na svoji barki odšel stran. Bolj kot se je oddaljeval od mesta in posledično od ljudi, srečnejši je bil.
*Etuda za klavir in čopič, štiriročno (približno 2100 besed)
Glavna oseba je pianist, ki se med zmenkom, namesto da bi se posvečal dekletu, spominja dogodkov nekega jesenskega dne, ko je med skalami pri svetilniku srečal neko žensko. Spominja se, da je tistega dne razmišljal o svoji preteklosti in o tem, da ni takoj vzljubil igranja klavirja. Potem zgodba govori o tem, kaj je tistega dne razmišljala ženska. Bila je slikarka in je med sprehodom natančno opazovala okolico, posebno zanimanje pa je v njej vzbudil prav ta moški. Zgodba se zaključi v sedanjosti z njegovim igranjem klavirja in z njenim slikanjem na platno, vsak živi svoje življenje, ločeno od drugega.
2 Odmevi v javnosti
2.1 Spremna beseda
Matej Juh v spremni besedi pravi, da je Peganovo pisanje precej drugačno od postmodernizma, veliko bližje pa je realistični prozi dvajsetega stoletja z vplivi modernega romana. Peganovi epski subjekti večinoma pripovedujejo zgodbe skozi mrežo spomina. Najopaznejša posledica tega je, po Juhovih besedah, da v središču pripovedi ni le en zunanji dogodek, saj se pravo dogajanje premakne v notranjost, posledično je dogodkov več. Juh označi Pegana za mojstra podrobnosti. Juh opozarja tudi na to, da čeprav zgodba Zvezdna noč deluje kot zgodba v zgodbi, učinkuje podobno kot spomin, torej je mogoče, da Ivan, ki pripoveduje zgodbo o starcu, pravzaprav govori o sebi. Juh razmišlja tudi o pomenu naslova zbirke. Lahko si ga razlagamo v duhu istoimenske kratke zgodbe, kjer se glavni lik spominja zvoka, ki ga je slišal davnega poletja. Naslov pa je mogoče razumeti tudi drugače: Ne bo (več) davnega poletja, tisti čas je torej minil in ga ne bo nikoli več nazaj.


Substitucija

''Substitucija'' je zbirka kratkih zgodb Mojce Tirš, izšla je leta 2006 pri založbi ZKD Murska Sobota v knjižni zbirki Edicije revije Separatio.
1 O zbirki
Zgodbe nimajo določenega kraja in časa dogajanja. Prav tako niso poimenovane osebe. Vse zgodbe pripoveduje ženska. Gre za zapise toka njenih misli in zapise kratkih izsekov iz njenega življenja. Veliko zgodb ima erotičen pridih, vse pa tematizirajo medosebne odnose. Običajno gre za odnose med žensko in moškim.
2 Obnove
SLOVO
(Zgodba ima približno 780 besed.)
Ženska in moški sedita v lokalu. Moški jutri zjutraj odhaja za zapahe in njej je težko, a tega ne pokaže. Zgodba opisuje njena čustva; jezo, krivdo, žalost, nemoč in bolečino ter bitko, da kljub vsemu ostane močna.
HALO
(Zgodba ima približno 1677 besed.)
Žensko že tri mesece nenehno kliče neznan moški, ki ga tudi sama ne pozna. Pripoveduje ji, da je najlepša ženska, kar jih je kdaj videl, ona pa ga ima za čudaka. Njegovih klicev se boji, saj kmalu ugotovi, da jo moški skrivaj opazuje, saj vedno ve, kaj ima oblečeno. Zaradi strahu ona začne zapirati okna in zagrinjati zavese, saj se le tako lahko sprosti. Klici so se nehali in čez čas je zopet odpirala okna. V službi ji je šlo vse kot po maslu, zato je nekega dne veselo poplesavala po stanovanju. Takrat je zopet prejela klic, a se ni več vznemirjala, ampak je z neznancem veselo pokramljala.
Kasneje jo je prijateljica povabila na večerjo, da bi proslavili uspeh. Večerje se je sprva veselila, ko pa se je začela urejati, jo je prešinila misel, da na večerji ne bo nikogar, ki bi opazil njen trud in obleko. Odločila se je, da bo večerjo odpovedala, a jo je še isti hip poklicala prijateljica, ki se je večerje za razliko od nje zelo veselila, zato ni imela srca, da bi jo pustila na cedilu. Da bi pregnala misel, da nihče ne bo opazil njene idealne večerne toalete, je odgrnila zavese, odprla okno in stopila na kavno mizico ter se počasi zavrtela.
Ko se je po večerji vrnila domov, je zazvonil telefon. Bil je njen opazovalec, ki ji je spet laskal in pogovor se je hitro razvil v erotičnega.
Zgodba se zaključi s tem, da je srečna in se obnaša zaljubljeno, prijateljem pa nikoli ne zaupa za koga gre. V stanovanju nima več zaves in zjutraj se zbuja bolj zgodaj, da pred oknom gola spije svoj kapučino.
DRUGI
(Zgodba ima približno 1066 besed.)
Zgodba se začne v restavraciji. Moški predrzno osvaja poročeno žensko. Ta si svojega moža ne želi prevarati, a kmalu izvemo, da se temu moškemu že v preteklosti ni mogla upreti. Privlači jo njegova predrznost in neposrednost, zato se mu zopet pusti zapeljati.
Naslednje jutro objokana čaka moža, da bi mu povedala o prejšnji noči. Takoj, ko jo mož zagleda ve, kaj se je zgodilo – pojavila se je njegova druga osebnost, včasih zdravila ne pomagajo.
PLESIŠČE
(Zgodba ima približno 806 besed.)
Zgodba govori o ženski in moškemu na zabavi. Očitno je, da je nekaj med njima saj, drug v drugem vztrajno zbujata ljubosumje. Moški z očitnim osvajanjem neke druge črnolaske in ženska z izzivalnim plesanjem z nekim drugim obiskovalcem zabave. V nekem trenutku moški več ne more gledati tega, zato prekine njun ples in žensko odpelje k sebi domov.
Z VLAKOM
(Zgodba ima približno 416 besed.)
Dogajanje je postavljeno na regionalni vlak, ki se vozi iz Štajerske proti Ljubljani. Študentka se od doma vrača v Ljubljano, kjer študira. Vožnja z vlakom traja 3 ure in ker je brez družbe se zelo dolgočasi. Hitro prelista Delo, vendar je to ne zamoti za dolgo.
Na eni od postaj vstopita dva fanta in sedeta nasproti nje. Eden od njiju ji še posebej ugaja. Začneta se spogledovati in dotikati s koleni. Ona nato odide na stranišče, da bi se osvežila. Za njo pride tudi on
in skupaj preživita nekaj strastnih trenutkov. Ko vlak prispe do Ljubljane, študentko prebudi sprevodnik in ona spozna, da so bile vse to samo sanje.
ZOPET NOV SOBOTNI VEČER
(Zgodba ima približno 845 besed.)
Skupina prijateljev se, tako kot vsako soboto, zbere v nekem lokalu. Vse poteka tako kot vsakič in ona se tokrat še posebej dolgočasi. Ko je že na robu obupa, ob sosednji mizi zagleda osebo s čudovitim nasmehom. Kar naenkrat ni več pozorna, kaj se dogaja v družbi, ne sledi več pogovoru, oči ima le še za tisti nasmeh. Začneta se spogledovati in neznana oseba ji kmalu pošlje kozarec martinija s sporočilom, da se čez 20 minut dobita pred vhodom. Brez besed se odpeljeta v stanovanje in šele v zadnjem stavku izvemo, da je bila neznana oseba ženska.
PISATELJICA
(Zgodba ima približno 1105 besed.)
Zgodba opisuje običajno jutro neke pisateljice. Govori o posebni vezi, ki jo ima s svojim računalnikom, ki ga vedno vzame s sabo, če odide za več kot dva dni. Tudi tokrat, ko je odšla v kočico ob jezeru, ga je vzela s sabo. Tam je ustvarjala in pisanje ji je šlo res dobro od rok. Bila je polna navdiha in besede so ji gladko tekle. Tako je pisala cel dan in si oddih vzela le za toliko časa, da je pojedla kosilo v majhni restavraciji. Po uspešnem dnevu, kot je bil ta si je vedno privoščila cigaro. V svoje besedilo je vnesla še nekaj popravkov, sicer pa je bila s svojim delom zadovoljna. Veselila se je novih projektov. Napisala je še eno poglavje, nato pa jo je premagala utrujenost in za hip je zaprla oči.
Tu pa se zgodba kar naenkrat spremeni. Prestavi nas v drug, neudoben prostor. V majhno in smrdeče stanovanje, za katerega je pisateljica že dva meseca dolgovala najemnino. Ekran računalnika je kljub celodnevnemu trudu prazen.
OBLETNICA
(Zgodba ima približno 780 besed.)
Opisano je življenje srečnega, mladega para, ki skupaj živi v Ljubljani. Njun vsak dan, sprehajanje po ulicah, odhajanje v službo, ljubljenje. Očitno je, da je ženska vseskozi nanj zelo navezana, saj večkrat poudari, da si želi, da bi ga imela ob sebi ves čas, neprekinjeno. Da bi lažje počakala, da se vrne iz službe, se odpravi po nakupih, ko se vrne jo on že čaka s kosilom.
Danes je njuna druga obletnica, zato si ona nadene posebno obleko in obuje čevlje z visoko peto. Ves dan se pripravlja na ta pomemben večer. Končno napoči čas večerje in zelo je vznemirjena, ko prične jesti njegovo meso. Sama je, a on je ne bo nikoli več pustil same, saj je zdaj končno del njenega telesa.
ŠPANIJA
(Zgodba ima približno 741 besed.)
Par pije vodko in sanjari o življenju, o tem, da se bosta nekoč preselila v Španijo. Izmišljujeta si razne zgodbice, o tem, kaj vse bosta tam počela. On pripoveduje tako živo, da mu ona vse verjame. Vse dokler tega ne prekine realnost in se zave, da je sama spraznila steklenico vodke, saj je on umrl pred mesecem dni.
JUTRI
(Zgodba ima približno 923 besed.)
Par je obtičal v rutini. On je brez volje in neprestano se prepirata. Med njima ni več ljubezni, zato se ženska odloči, da ga bo zapustila. Odločila se je, da bo jutri zjutraj odšla in spakirala le najnujnejše, še prej pa mu bo povedala, da ji je uničil življenje, in da odhaja. Bila je trdno odločena.
Ko zjutraj vstane se nič ne spremeni, le ona je starejša.
KO ZAIDE SONCE
(Zgodba ima približno 715 besed.)
Sprva se zdi, da gre za običajen dan, običajnega dekleta, ki občuduje zahajajoče sonce in se pripravlja k spanju. Počasi si češe lase in uživa v kopeli. Ko se okopa, si zopet oblikuje pričesko. Kar naenkrat pa začne silovito in grobo krtačiti lase, da se ti začnejo cefrati. Zveže jih v čop, se obleče v pulover in hlače ter zavije v odejo, da zakrije celo telo. Tako zvita je v tišini budna ležala, vse dokler ni nekdo potrkal na vrata. Težka roka je odgrnila odejo – bil je mamin mož.
JAZZ
(Zgodba ima približno 650 besed.)
Ženska je na jazz koncertu, ko k njej prisede star prijatelj. Dotikata se z nogami in začneta se otipavati, ljubkovati. Ko vse kaže, da bosta odšla iz koncerta v stanovanje, glasba postane tiha in nežna. Zagledata se v glasbenika na odru in obstaneta.
Naslednji dan se srečata v Ljubljani, on se z roko v roki sprehaja z njeno sestro.
SUBSTITUCIJA
(Zgodba ima približno 1040 besed.)
Moški in ženska v lokalu se spogledujeta. Ker on ne stori prvega koraka, to stori ona tako, da mu pošlje pijačo. Ker se on še vedno ne zgane, ona pristopi k njemu in se predstavi. Odvede ga na plesišče in kmalu se odpravljata domov. Takrat se zave, da je vse to v njeni glavi, da ni tako privlačen, kot se je zdel sprva in da išče zgolj zamenjavo za nekoga drugega.
PROFESOR
(Zgodba ima približno 1027 besed.)
Profesor se zagleda v svojo študentko. Na ustnem izpitu ji je namenoma zastavil vprašanja na temo erotike in prezahtevna vprašanja. Odgovarjala mu je zelo zrelo in modro, zato ga je spravila v zadrego. Star je bil 40 let in imel je bivšo ženo in tri otroke, ni si mogel privoščiti, da bi mu glavo mešala študentka. Zdelo se mu je, da je njena seminarska naloga polna namigov, ki letijo nanj. Nekega večera jo je srečal na literarnem večeru, želel je stopiti v stik z njo in po nekaj kozarcih preveč, je to tudi storil. Poljubil jo je, ona pa se je umaknila in zastrmela vanj. Zgodba se konča z obvestilom tajnice, da profesorjevo predavanje odpade zaradi študijskega dopusta.
PISMO
(Zgodba ima približno 754 besed.)
Pismo je naslovljeno na »predragega«. Govori o čarobnih počitnicah in zgodnji jeseni. Govori o srečnih trenutkih nekega para, kot se jih spominja ženska. Pismo je polno občutkov in izrazov ljubezni. Ženska pravi, da mu pisma ne bo pokazala, pač pa ga bo shranila k ostalim pismom, ki jih hrani zanj. Podarila mu jih bo, ko bosta stara in osivela, da bo vedel, kako ga je ljubila.
Zadnji odstavek pa govori o psihiatrični bolnišnici in bolnici, ki v roki drži popisan list papirja. Zdravniki pravijo, da ji ne morejo z ničimer pomagati.
SEJEM PLASTIKE V PORTOROŽU
(Zgodba ima 780 približno besed.)
Par se sprehaja po sejmu plastike v Portorožu. Ženska ne mora dojeti, kako se je znašla prav tam, z njim, na katerega že dolgo več ni mislila. Dan je bil nenavaden, vendar se je z njim dobro počutila. Pogovarjala sta se in bledele so njegove napake izpred treh let. Odideta v njegovo garsonjero v Portorožu in uživata v pogovoru. Med njima je čutiti napetost in kemijo. Takrat se zbudi.

Knjige leta 2006
Mojca Tirš
Slovenska kratka proza


O fantu ki je po suhem jadral

1 Bibliografija
1.1 Poezija
*''Padajo rožnati listi'', pesniška zbirka, (1956)
*''[[Moja pokrajina'', pesniška zbirka'', (1966)
* ''[[Steklena krogla'', knjiga pesmi'', (1971)
*''Uporna Galeja'', (1978)
1.2 Mladinska poezija
*''Mojster Hudogled in Marko'', ljudska pripoved v verzih, (1952)
* [], (1953)
*''O lisici deklici'', (1975)
*''Kaj imamo radi'', (1981)
1.3 Mladinska proza
*''Kruh moje matere'', spominske črtice, (1973)
*''Kruh moje matere'', 2. skrajšana izdaja, (1979)
*''Daljni obrazi'', spominske črtice
*''O ribi velikanki naprej in nazaj'', pripoved, (1984)
*''O goslaču in zvezdah'', pravljice, (1990)
1.4 Prevodi
* Johann Wolfgang Goethe: ''Herman in Doroteja'', prepesnitev, (1967)
* Ernest Gorlich: ''Deklica iz Louisiane'', prevod epa, (1967)
* Vladimir Nazor: ''[[Veli Jože'', prevod zgodbe'', (1967)
* Stevan Majstorović: ''Ledeniki in gejzirji'', (1969)
* Hans Baumann: ''Most Bogov'', (1969)
* Đorđe Radenković: ''Sonce v prahu'', (1970)
* Vladimir Kolar, Giuseppe Bufalari: ''Jadran – morje miru'', (1970)
1.5 Spomini
* ''Vrnitev'', (1993)
1.6 VSEBINA
Stari ded je svoje nemirne vnuke pomiril tako, da jim je začel pripovedovati zgodbe. Povedal jim je zgodbo O fantu, ki je po suhem jadral. Zgodba govori o treh bratih, ki se borijo za grofovo hči. Na koncu zmaga najmlajši, saj je bil do ostalih ljudi najbolj prijazen.
1.7 ANALIZA
Zgodba se odvija v Žabji vasi, gozdu in na gradu. Dogajanje se odvija podnevi in ponoči. Literarni liki so ded, trije sinovi, grof, grofova hči, starec, Ostrovid, Metalček, Vedno-žejni. Zgodba je fantazijska, saj v njej nastopajo nekateri liki z nadnaravnimi sposobnostmi ( Ostrovid, Metalček, Vendo-žejni).