Сините камъни

1 Сините камъни
Сините камъни е името на природен парк в Република България. Паркът е обявен на 28 ноември 1980 г. с цел опазването на специфичните екосистеми, както и на красивата природа. Паркът е част от Сливенската планина, която е част от Старопланинската верига. Територията на природния парк има площ от близо 7095 хектара и се намира на източния склон на Стара планина. Южната граница на природния парк е очертана от град Сливен. От север, запад и изток паркът е ограден от обширни горски масиви.
1.0.1 Природни особености
На 5 август 2002 година територията на Природен парк "Сините камъни" е увеличена и към момента възлиза на 11380,3 хектара. Релефът на природния парк е силно разчленен. Това се обуславя от сложния геоложки състав. Най-ниската точка на парка е разположена на височина от около 300 м надморска височина. Най-високата точка на парка е връх Българка1181 м н.в. По високите територии от природния парк се намират в северните му части. Там преминава основното било на Сливенската планина и височината на тези местности е над 1000 метра. Северните склонове на планината, които са част от природния парк са изключително стръмни и труднодостъпни. Северните склонове са покрити с обширни букови гори.
За разлика от северните части на Природен парк Сините камъни, южните са заети от долове и урви. В тази част на резервата растителността, ако такава съществува, е рядка и представена предимно от отделни дървета от зимен дъб, бук и други.
Формирането на днешния релеф на района започва през ранния неогенен период. Основните промени на релефа на областта са причинени от вертикални тектонски движения, които са повлияли на формата на земната кора.
Сините камъни е името на скален масив, който е разположен на територията на природния парк. Скалният масив се е образувал под действието на ерозионните и денудационните процеси. Масивът е изграден предимно от кварцови скали с различни примеси. Характерни за скалния масив Сините камъни са различните скални образувания. Под въздействието на ерозионните процеси се е образувал характерния външен вид на масива. Образували са се различни върхове, долини, пещери, пропасти и други. Масивът, както и околните местности са едни от основните туристически обекти в областта.
Климатът е умерено-континентален, с влияние на планински климат, характерен за по-голяма надморска височина. Най-високата температура, която е измерена на територията на Природен парк Сините камъни е 41°С, а най-ниската - -20°С. Във високите части на парка са характерни сравнително ниски температури и високи стойности на валежите, докато в по-ниските части температурите са високи, а валежите - не много. Снежна покривка се задържа около 3-4 месеца, като най-ранната дата за появяване на постоянна снежна покривка в средните надморски височини на парка е началото на месец ноември. Характерни за природния парк ветрове са северозападни и северни ветрове.
Основните видове почви, които се срещат в Природен парк Сините камъни са кафявите горски почви и канелените горски почви. Характерно за канелените горски почви е, че обикновено те са излужени. Основни почвообразуващи скали за канелените горски почви са конгломерати, варовици, туфи и други. Канелените горски почви, покриват по-ниските части от природния парк, на надморска височина под 800 м. Кафявите горски почви са разположени на по-голяма надморска височина, между 800 и 1200 м. Техни характерни почвообразуващи скали са пясъчници, варовици, доломити.
1.0.2 Флора
Характерният релеф и географско положение са добра предпоставка за наличие на богат и разнообразен растителен свят. Причина за ботаническото разнообразие са и специфичните скални маси, които се срещат тук.
1.0.3 Гори
Горите покриват голяма част от територията на природен парк Сините камъни. Широколистните гори покриват значително по-големи територии от иглолистните. С широколистни гори са покрити близо 90% от цялата територия на парка. Това, че преобладават широколистни дървесни видове, се дължи на малката надморска височина на по-голямата част от природния парк. Най-големи площи са залесени от смесени широколистни гори.
Значителни територии от парка са покрити с мизийски бук, чиито формации са много характерни за тези места. В горите на природния парк се срещат още обикновен габър, горун, цер, явор, келяв габър и други.
1.0.4 Висши растения
На територията на Природен парк Сините камъни са установени 1027 висши растителни видове и 30 подвида, в т.ч. мъхове - 67 вида, папратовидни - 19 вида, голосеменни - 9 вида от 6 рода и 2 семейства. Най разпространените висши растителни видове в природния парк са покритосеменните - 931 вида и 30 подвида от 405 рода и 83 семейства.
На територията на Природен парк Сините камъни са установени 14 български ендемични вида (румелийско подрумиче, одрински лопен, родопска люцерна, тракийски магарешки бодил), както и 9 балкански ендемита. Открити са също и 2 реликтни вида - тракийски клин и недоразвит лимодорум. Обявени за застрашени в световен мащаб са 6 вида растения - урумово лале - изчезващ вид, давидов мразовец - уязвим вид, румелийско подрумиче, плосколюспесто подрумиче, янкева кутявка - в категория рядък вид, а фривалдскиева макромерия - с неясен статут на застрашеност. В Червената книга на България са включени 43 вида и 2 подвида, растящи в природния парк. От тях застрашени от изчезване са 7 вида: арабска етионема, горска съсънка, скална гъшарка, давидов мразовец, елвезиево кокиче, урумово лале, нежен лопен. А редките видове са 36: халерово котенце, обикновена кандилка, фибигия и т.н.
Не са големи териториите покрити с тревна растителност. Това са предимно територии, които в миналото са били покривани от гори, но впоследствие унищожени. А честата срещаемост на лишеите тук е показател за чистотата на атмосферата.
1.0.5 Фауна
На територията на Природен парк Сините камъни се срещат животни от субконтинентален и субсредиземноморски тип. Това прави фауната на парка много разнообразна и интересна. Повечето животни, които се срещат тук са характерни в по-голяма степен за Горнотрокийската низина, от колкото за Стара планина и Предбалкана.
1.0.6 Безгръбначни
На територията на парка са установени голям брой безгръбначни животни - 1153 вида. Видовото разнообразие на пеперудите е огромно - 826 вида. От тях 420 вида са с ограничено разпространение и са приети за редки. Тук могат да се видят еленов рогач, алпийска розалия, златист гъсеничар и много други от безгръбначните животни.
1.0.7 Гръбначни животни
Огромен е броят на гръбначните животнински видове, които могат да се видят в природния парк - 244 вида (риби-9, земноводни-8, влечуги-13, птици-176, бозайници-38). Голям е броят и на защитените такива животни. 32 вида са включени в Червената книга на България (шаран, смок мишкар, вълк, пъстър пор, видра).
В природния парк се срещат 38 вида бозайници. Сред най-разпространените видове са сърната, заекът, невестулката и дивата котка. На територията на Природен парк Сините камъни са установени още златка, благороден елен, пъстър пор и други.
Установени са 13 вида влечуги, което е голям брой за територията, която заема. Влечугите, които се срещат на територията на парка представляват интерес за науката, тъй като толкова голям брой видове влечуги не е характерен за географската ширина, на която е разположен природния парк. Срещат се пепелянка, усойница, смок мишкар, шипобедрена и шипоопашата костенурка и др. От земноводните се срещат 8 вида.
1.0.8 Птици
Птиците са едно от най-значимите притежания на природния парк. Те представляват около 70% от всички животински видове, които се срещат на неговата територия. Установени са 176 вида птици. Срещат се също и видове, които не се срещат никъде другаде в България. Такива са птиците от тип, характерен за по-топли райони. От тях се срещат дебелоклюна чучулига, испанско каменарче, червеноглава сврачка и др.
29 вида от тези, които се срещат в Природен парк „Сините камъни“ са включени в Червената книга на България, а повече от 100 са защитени от Закона за защите на природата. От птиците, които са включени в Червената книга на България, 20 са със статут застрашен (бухал, сокол орко, кръстат орел, белоопашат мишелов, малък ястреб), 7 - рядък (забулена сова, скален орел), а две са включени в категория изчезнал - розов пеликан и брадат лешояд. Повече от половината птичи видове, които се срещат тук са от европейско природозащитно значение.
Установени са 20 вида дневни грабливи птици. Този голям брой се дължи на характерния скален релеф на парка, който е предпоставка за развитие на скалогнездещи птици. Някои от характерните представители на дневните грабливи птици в природния парк са соколът скитник, големият и малкият ястреб и други.
Нощните грабливи птици са представени от 6 вида, между които са бухал, чухал и др.


Старобългарският глагол и категориите и спреженията при него

1 Морфологични категории на старобългарския глагол
Старобългарският глагол притежава следните морфологични катерории при личните глаголни форми: лице, число, време, вид, залог, наклонение. Неличните глаголни форми запазват някои особености на основната форма на глагола, като залог, време и вид.
1.1 Лице
Различават се първо, второ и трето лице на глагола.
1.2 Число
Личните глаголни форми имат три числа: единствено, двойствено, множествено. В това отношение старобългарски отразява архаичното състояние на тази категория. В съвременните славянски езици, с изключение на словенски и лужишките езици, двойственото число е отпаднало като жива категория.
1.3 Време
В старобългарската глаголна система се включват две основни категории лични форми за изразяване на глаголни времена — прости и сложни. Към простите спадат сегашно време, имперфект (минало несвършено време) и аорист (минало свършено време). От тях само формите на сегашно време и отчасти на аориста представят преки наследства от индоевропейската глаголна система. Формите на имперфекта са нови, чисто славянски образувания. Към сложните глаголни форми спадат перфект, минало предварително (отдавна минало) и бъдеще предварително време. Всички сложни глаголни форми се употребяват сравнително рядко. Те са обаче славянски новообразувания и нямат пряка генетична връзка със съответните глаголни форми в индоевропейския праезик.
Старобългарският език не притежава специална форма за бъдеще време, което се изразява чрез сегашната форма на глаголите от свършен вид. Старата индоевропейска форма за изразяване на бъдеще време е загубена. От несвършените глаголи бъдеще време се образува обикновено по описателен начин.
1.4 Вид
Старобългарският глагол познава и категорията вид, която е славянско новообразувание. Глаголите могат да бъдат от свършен или от несвършен вид. Известен брой глаголи са двувидови.
1.5 Залог
В старобългарски са загубени формите на индоевропейския страдателен залог. Залоговите отношения се изразяват било чрез възвратно местоимение, било чрез страдателни причастия и помощен глагол.
1.6 Наклонение
Освен за изявително наклонение, в старобългарски има специални форми само за повелително (Imperativ) и условно наклонение (Conditional). Типичното за другите индоевропейски езици подчинително наклонение (Konjunktiv) е загубено напълно. Формите на старобългарското повелително наклонение нямат пряка връзка със съответните индоевропейски форми, а с формите на старото желателно наклонение (Optativ). Условното наклонение се образува по напълно нов начин, типичен само за славянските езици.
1.7 Нелични глаголни форми
В старобългарски се различават два вида нелични глаголни форми — изменяеми и неизменяеми. Известна част от тях представят нови форми. Към изменяемите нелични глаголни форми се отнасят причастията, които поради близостта си с имената често се наричат именни глаголни форми. Те са пет, а именно:
*сегашно деятелно причастие: несѫштъ, двигнѫштъ, хвалѧштъ.
*сегашно страдателно причастие: несомъ, двигномъ.
*минало деятелно причастие I: знавъ (м.p., ср.р.), знавъши (ж.р.); несъ (м.p., ср.р.), несъши (ж.р.); моль (м.p., ср.р.), мольши (ж.р.).
*минало деятелно причастие II: реклъ, неслъ.
*минало страдателно причастие: знанъ, несенъ, зачѧтъ, распѧтъ.
Неизменяемите нелични форми са две:
*инфинитив: бьрати, минѫти, знати.
*супин: вестъ, пѧтъ, плютъ, зъватъ.
Първата от тях е нова форма и не прилича на съответните форми в останалите индоевропейски езици.
2 Класификация на глагола
В старобългарския глагол различаваме, от една страна, корен, който е носител на значението, и, от друга, окончание, което изтъква глаголното лице, числото и времето. При огромното число глаголи окончанието не се прибавя към корена направо, а с помощта на така наречените основни гласни или основни срички. Така напр. в глаголната форма за второ лице ед. ч. сег. вр. ведеши имаме корен вед-, окончание - ши и основна гласна -е-; във формата двигнеши имаме корен двиг-, окончание -ши и основна сричка - не-. Съчетанието на корена и основната гласна или сричка образува глаголната основа.
Формите на старобългарските глаголи се образуват от две основи — сегашна и инфинитивна. Сегашната основа на старобългарските глаголи се открива, като се премахне личното окончание от формата за второ лице ед. или мн. ч. сег. вр., напр. пише-ши, пише-те (сегашна основа пише-). Инфинитивната основа се открива, като се премахне окончанието -ти от инфинитивната форма, напр. писа-ти (инфинитивна основа писа-). У някои глаголи инфинитивната основа е равна на корена на глагола, напр. ⰈⰐⰀ-ⰕⰋ /зна-ти/ (сегашна основа знаѥ-), ⰒⰋ-ⰕⰋ /пи-ти/ (сегашна основа пиѥ-), ⰐⰅⰔ-ⰕⰋ /нес-ти/ (сегашна основа несе-). У малък брой глаголи сегашната и инфинитивната основа съвпадат напълно, напр. ⰏⰑⰎⰋ-ⰞⰋ /моли-ши/, ⰏⰑⰎⰋ-ⰕⰋ /моли-ти/.
Много малко глаголи не познават основна гласна и образуват формите си чрез пряко присъединяване на глаголните окончания към глаголните корени. Поради това тези глаголи се наричат атематични, т. е. безосновни.
Най-добра подялба на старобългарските глаголи на спрежения става с оглед на тяхната сегашна основа. Сред получените по тоя начин спрежения се изтъкват за по-голяма пълнота някои техни подгрупи според начина, по който се образува инфинитивната форма на глаголите.
2.0.1 I спрежение
Тук спадат глаголи, чиято сегашна основа окончава на -Ⰵ /-е/: ⰁⰅⰓⰨ /берѫ/ — ⰁⰅⰓⰅⰞⰋ /береши/, ⰐⰅⰔⰨ /несѫ/ — ⰐⰅⰔⰅⰞⰋ /несеши/. Повечето са от несвършен вид и се употребяват сравнително често. Инфинитивната форма на глаголите от това спрежение се образува по двояк начин:
*Чрез непосредствено прибавяне на инфинитивното окончание -ⰕⰋ /-ти/ към корена на глагола, напр. ⰐⰅⰔⰕⰋ /нести/.
**Глаголи с корен на задноезични съгласни k и g имат инфинитивна форма на -šti, от старобългарския рефлекс на съчетанието *kti/*gti. В сегашно време пред основната гласна -е- съгласните k и g преминават в č и ž по първа палатализация: ⰓⰅⰍⰨ /рекѫ/ — ⰓⰅⰝⰅⰞⰋ /речеши/ — ⰓⰅⰞⰕⰋ /решти/, ⰔⰡⰍⰨ /сѣкѫ/ — ⰔⰡⰝⰅⰞⰋ /сѣчеши/ — ⰔⰡⰞⰕⰋ /сѣшти/. При някои глаголи се наблюдава различна отгласна степен на корена в сегашната и в инфинитивната основа: ⰕⰎⰟⰍⰨ /тлъкѫ/ — ⰕⰎⰟⰝⰅⰞⰋ /тлъчеши/ — ⰕⰎⰡⰞⰕⰋ /тлѣшти/ "чукам", ⰂⰓⰠⰃⰨ /врьгѫ/ — ⰂⰓⰠⰆⰅⰞⰋ /врьжеши/ — ⰂⰓⰡⰞⰕⰋ /врѣшти/ "хвърлям".
**Глаголи с корен на предноезични съгласни d и t имат инфинитивна форма на -sti, получена чрез дисимилация от *dti и *tti: ⰁⰑⰄⰨ /бодѫ/ — ⰁⰑⰄⰅⰞⰋ /бодеши/ — ⰁⰑⰔⰕⰋ /бости/, ⰒⰎⰅⰕⰨ /плетѫ/ — ⰒⰎⰅⰕⰅⰞⰋ /плетеши/ — ⰒⰎⰅⰔⰕⰋ /плести/. С различна отгласна степен на корена в инфинитивната основа са ⰜⰂⰠⰕⰨ /цвьтѫ/ — ⰜⰂⰠⰕⰅⰞⰋ /цвьтеши/ — ⰜⰂⰋⰔⰕⰋ /цвисти/, ⰝⰓⰠⰕⰨ /чрьтѫ/ — ⰝⰓⰠⰕⰅⰞⰋ /чрьтеши/ — ⰝⰓⰡⰔⰕⰋ /чрѣсти/ "режа", ⰝⰠⰕⰨ /чьтѫ/ — ⰝⰠⰕⰅⰞⰋ /чьтеши/ — ⰝⰔⰔⰕⰋ /чисти/ "чета, прочитам".
**Глаголи с корен на устнени съгласни b и p. Пред инфинитивното окончание -ти съгласните изпадат: ⰃⰓⰅⰁⰨ /гребѫ/ — ⰃⰓⰅⰁⰅⰞⰋ /гребеши/ — ⰃⰓⰅⰕⰋ /грети/, ⰕⰅⰒⰨ /тепѫ/ — ⰕⰅⰒⰅⰞⰋ /тепеши/ — ⰕⰅⰕⰋ /тети/. С различна степен на коренната гласна в сегашната и в инфинитивната основа: ⰝⰓⰠⰒⰨ /чрьпѫ/ — ⰝⰓⰠⰒⰅⰞⰋ /чрьпеши/ — ⰝⰓⰡⰕⰋ /чрѣти/ "черпя".
**Глаголи с корен на съгласна r. Коренната гласна винаги се намира в различна степен в сегашната и в инфинитивната основа: ⰒⰓⰑⰔⰕⰠⰓⰨ /простьрѫ/ — ⰒⰓⰑⰔⰕⰠⰓⰅⰞⰋ /простьреши/ — ⰒⰓⰑⰔⰕⰓⰡⰕⰋ /прострѣти/, ⰏⰠⰓⰨ /мьрѫ/ — ⰏⰠⰓⰅⰞⰋ /мьреши/ — ⰏⰓⰡⰕⰋ /мрѣти/, ⰆⰠⰓⰨ /жьрѫ/ — ⰆⰠⰓⰅⰞⰋ /жьреши/ — ⰆⰓⰡⰕⰋ /жрѣти/ "принасям жертва", ⰒⰠⰓⰨ /пьрѫ/ — ⰒⰠⰓⰅⰞⰋ /пьреши/ — ⰒⰓⰡⰕⰋ /прѣти/ "подпирам".
**Глаголи с корен на носови съгласни n и m. Коренната гласна се променя в инфинитивната основа по закона за отворената сричка: ⰍⰎⰠⰐⰨ /кльнѫ/ — ⰍⰎⰠⰐⰅⰞⰋ /кльнеши/ — ⰍⰎⰧⰕⰋ /клѧти/, ⰋⰏⰨ /имѫ/ — ⰋⰏⰅⰞⰋ /имеши/ — ⰧⰕⰋ /ѧти/ "вземам", ⰒⰠⰐⰨ /пьнѫ/ — ⰒⰠⰐⰅⰞⰋ /пьнеши/ — ⰒⰧⰕⰋ /пѧти/ "опъвам", ⰆⰠⰏⰨ /жьмѫ/ — ⰆⰠⰏⰅⰞⰋ /жьмеши/ — ⰆⰧⰕⰋ /жѧти/ "стискам", ⰄъⰏⰨ /дъмѫ/ — ⰄъⰏⰅⰞⰋ /дъмеши/ — ⰄⰨⰕⰋ /дѫти/ "духам".
** Глаголи с корен на стар дифтонг *еu/*оu, който в сегашната основа пред основната гласна минава в -ov-, а в инфинитивната основа пред окончанието -ti минава в -u: ⰒⰎⰑⰂⰨ /пловѫ/ — ⰒⰎⰑⰂⰅⰞⰋ /пловеши/ — ⰒⰎⰖⰕⰋ /плути/ "плувам", ⰔⰎⰑⰂⰨ /словѫ/ — ⰔⰎⰑⰂⰅⰞⰋ /словеши/ — ⰔⰎⰖⰕⰋ /слути/ "наричам", ⰕⰓⰑⰂⰨ /тровѫ/ - ⰕⰓⰑⰂⰅⰞⰋ /тровеши/ — ⰕⰓⰖⰕⰋ /трути/ "погубвам".
*С помощта на основна гласна -Ⰰ /-а/, напр. ⰁⰠⰓ-Ⰰ-ⰕⰋ /бьр-а-ти/.
2.1.1 Спрежение на глаголите от I спрежение в сегашно време
лице, нести, вести, рещи, врѣщи
ед. ч.
1, несѫ, ведѫ, рекѫ, врьгѫ
2, несеши, ведеши, речеши, врьжеши
3, несетъ, ведетъ, речетъ, врьжетъ
дв. ч.
1, несевѣ, ведевѣ, речевѣ, врьжевѣ
2, несета, ведета, речета, врьжета
3, несете, ведете, речете, врьжете
мн. ч.
1, несемъ, ведемъ, речемъ, врьжемъ
2, несете, ведете, речете, врьжете
3, несѫтъ, ведѫтъ, рекѫтъ, врьгѫтъ
2.1 II спрежение
В това спрежение се включват глаголи, чиято сегашна основа окончава на -ⰐⰅ /-не/, напр. ⰄⰂⰋⰃⰐⰨ /двигнѫ/ — ⰄⰂⰋⰃ-ⰐⰅ-ⰞⰋ /двиг-не-ши/. Всички са от свършен вид. Изключение правят само съхнѫти, выкнѫти, тыкнѫти, които могат да изразяват и несвършени действия. Някои от глаголите от второто спрежение са производни от съответни глаголи от несвършен вид, напр. тлъкнѫ —тлъкнеши от тлъкѫ, усѣкнѫ — усѣкнеши от сѣкѫ. Много от тези глаголи се употребяват само с представки. Инфинитивната форма на глаголите се образува с помощта на основна сричка -ⰐⰨ- /-нѫ-/, напр. ⰄⰂⰋⰃ-ⰐⰨ-ⰕⰋ /двиг-нѫ-ти/.
2.1.1 Спрежение на глаголите от I спрежение в сегашно време
лице, минѫти, навъікнѫти, стати
ед. ч.
1, минѫ, навъікнѫ, станѫ
2, минеши, навъікнеши, станеши
3, минетъ, навъікнетъ, станетъ
дв. ч.
1, миневѣ, навъікневѣ, станевѣ
2, минета, навъікнета, станета
3, минете, навъікнете, станете
мн. ч.
1, минемъ, навъікнемъ, станемъ
2, минете, навъікнете, станете
3, минѫтъ, невъікнѫтъ, станѫтъ
2.2 III спрежение
Всички глаголи от III спрежение са от несвършен вид. Тук спадат първични глаголи, чиято сегашна основа окончава на -Ⰵ /-ѥ/, напр. ⰈⰐⰀⰩ /знаѭ/ — ⰈⰐⰀ-Ⰵ-ⰞⰋ /зна-ѥ-ши/, ⰑⰓⰩ /орѭ/ — ⰑⰓ-Ⰵ-ⰞⰋ /ор-ѥ-ши/. Инфинитивната форма на тези глаголи се образува по двояк начин:
*чрез пряко присъединяване на инфинитивното окончание -ⰕⰋ /-ти/ към корена на глаголите, напр. ⰈⰐⰀ-ⰕⰋ /знати/.
*при първични глаголи с корен на гласна или съгласна — с помощта на основни гласни -Ⰰ /-а/ или -Ⱑ /-ıа/, напр. ⰑⰓ-Ⰰ-ⰕⰋ /ор-а-ти/, ⰕⰀⰡⰕⰋ /та-ıа-ти/.
Това спрежение включва и голям брой производни глаголи.
*Глаголите на -ѣѭ, -ѣти са образувани от съществителни и прилагателни имена, означават придобиване на определено качество или преминаване към дадено състояние и са непреходни: ⰁⰑⰃⰀⰕⰟ /богатъ/: ⰁⰑⰃⰀⰕⰡⰩ /богатѣѭ/ — ⰁⰑⰃⰀⰕⰡⰅⰞⰋ /богатѣѥши/ — ⰁⰑⰃⰀⰕⰡⰕⰋ /богатѣти/; ⰓⰀⰈⰖⰏⰟ /разумъ/: ⰓⰀⰈⰖⰏⰡⰩ /разoумѣѭ/ — ⰓⰀⰈⰖⰏⰡⰅⰞⰋ /разoумѣѥши/ — ⰓⰀⰈⰖⰏⰡⰕⰋ /разoумѣти/.
*Глаголите на -аѭ, -ати са образувани от съществителни имена или глаголи: ⰓⰀⰁⰑⰕⰀ /работа/: работаѭ /ⰓⰀⰁⰑⰕⰀⰩ/ — ⰓⰀⰁⰑⰕⰀⰅⰞⰋ /работаѥши/ — ⰓⰀⰁⰑⰕⰀⰕⰋ /работати/; ⰔⰟⰁⰠⰓⰀⰕⰋ /събьрати/: ⰔⰟⰁⰓⰀⰩ /събраѭ/ — ⰔⰟⰁⰋⰓⰀⰅⰞⰋ /събираѥши/ — ⰔⰟⰁⰋⰓⰀⰕⰋ /събирати/; ⰖⰁⰋⰕⰋ /oубити/: ⰖⰁⰋⰂⰀⰩ /oубиваѭ/ — ⰖⰁⰋⰂⰀⰅⰞⰋ /oубиваѥши/ —ⰖⰁⰋⰂⰀⰕⰋ /oубивати/.
*Глаголи със сегашна форма на -Ⱙ (след шипящи съгласни и след ⰞⰕ и ⰆⰄ се пише -Ⱘ), -ⰅⰞⰋ и инфинитивна форма на -ⰀⰕⰋ. Глаголите са винаги с корен на съгласна, която в сегашната основа се подлага на омекчаване, напр. ⰍⰎⰅⰂⰅⰕⰀ /клевета/: ⰍⰎⰅⰂⰅⰞⰕⰨ /клевештѫ/ — ⰍⰎⰅⰂⰅⰞⰕⰅⰞⰋ /клевештеши/ — ⰍⰎⰅⰂⰅⰕⰀⰕⰋ /клеветати/; ⰃⰎⰀⰃⰑⰎⰟ /глаголъ/: ⰃⰎⰀⰃⰑⰎⰩ /глаголѭ/ — ⰃⰎⰀⰃⰑⰎⰅⰞⰋ /глаголеши/ — ⰃⰎⰀⰃⰑⰎⰀⰕⰋ /глаголати/.
*Глаголи със сегашна основа на -ⰖⰩ, -ⰖⰅⰞⰋ, инфинитивна форма -овати, след меки съгласни -евати: ⰍⰖⰒ-ⰖⰩ /коупоуѭ/ — ⰍⰖⰒ-ⰖⰅⰞⰋ /коупоуѥши/ — ⰍⰖⰒⰑⰂ-ⰀⰕⰋ /кoупов-а-ти/.
2.2.1 Спрежение на глаголите от III спрежение в сегашно време
лице, знати, глаголати, писати, даровати
ед. ч.
1, знаѭ, глагол҄ѭ, пишѫ, дароуѭ
2, знаеши, глагол҄еши, пишеши, дароуеши
3, знаетъ, глагол҄етъ, пишетъ, дароуетъ
дв. ч.
1, знаевѣ, глагол҄евѣ, пишевѣ, дароуевѣ
2, знаета, глагол҄ета, пишета, дароеута
3, знаете, глагол҄ете, пишете, дароуете
мн. ч.
1, знаемъ, глагол҄емъ, пишемъ, дароуемъ
2, знаете, глагол҄ете, пишете, дароуете
3, знаѭтъ, глагол҄ѭтъ, пишѫтъ, дароуѭтъ
2.3 IV спрежение
Тук спадат глаголи, чиято сегашна основа окончава на -Ⰻ /-и/, напр. ⰘⰂⰀⰎⰩ /хвалѭ/ — ⰘⰂⰀⰎⰋ-ⰞⰋ /хвал-и-ши/, ⰈⰠⰓⰩ /зьрѭ/ — ⰈⰠⰓ-Ⰻ-ⰞⰋ /зьр-и-ши/. Инфинитивната форма на тези глаголи се образува с помощта на основни гласни -Ⰻ- /-и-/ и -Ⱑ- /-ѣ-/, напр. ⰘⰂⰀⰎ-Ⰻ-ⰕⰋ /хвал-и-ти/, ⰈⰠⰓ-Ⱑ-ⰕⰋ /зьр-ѣ-ти/.
2.3.1 Спрежение на глаголите от IV спрежение в сегашно време
лице, видѣти, молити
ед. ч.
1, виждѫ, мол҄ѫ
2, видиши, молиши
3, видитъ, молитъ
дв. ч.
1, видивѣ, моливѣ
2, видита, молита
3, видите, молите
мн. ч.
1, видимъ, молимъ
2, видите, молите
3, видѧтъ, молѧтъ
2.4 Атематични глаголи
Особено спрежение образуват атематичните глаголи. Формата за 1 л. ед. ч. на тези глаголи окончава на -мь. Тук се отнасят следните глаголи: ⰅⰔⰏⰠ /ѥсмь/ — инф. ⰁⰟⰉⰕⰋ /быти/, ⰄⰀⰏⰠ /дамь/ — инф. ⰄⰀⰕⰋ /дати/, ⰡⰏⰠ /ıамь/ — инф. ⰡⰔⰕⰋ /ıасти/, ⰂⰡⰏⰠ /вѣмь/ — инф. ⰂⰡⰄⰡⰕⰋ /вѣдѣти/. По своето спрежение за сегашно време тук спада и глаголът ⰋⰏⰀⰏⰠ /имамь/ — инф. ⰋⰏⰡⰕⰋ /имѣти/.
2.4.1 Спрежение на атематичните глаголи в сегашно време
лице, бъіти, вѣдѣти, дати, ꙗсти, имѣти
ед. ч.
1, есмь, вѣмь, дамь, ꙗмь, имамь
2, еси, вѣси, даси, ꙗси, имаши
3, естъ, вѣстъ, дастъ, ꙗстъ, иматъ
дв. ч.
1, есвѣ, вѣвѣ, давѣ, ꙗвѣ, имавѣ
2, еста, вѣста, даста, ꙗста, имата
3, есте, вѣсте, дасте, ѣсте, имате
мн. ч.
1, есмъ, вѣмъ, дамъ, ꙗмъ, имамъ
2, есте, вѣсте, дасте, ꙗсте, имате
3, сѫтъ, вѣдѧтъ, дадѧтъ, ꙗдѧтъ, имѫтъ


Речник на турските думи в българския език

Използвани само в миналото, а някои и до днес, както и такива, при които от основната турска дума е останал само коренът.
Статиите са по азбучен ред и включват произношение на български език, граматична/стилистична информация (род, число, вид и пр.), значение на думата, изписване на турски език, и произход на думата.
Съдържание
----
1 Азбука
Българска азбука, Турска азбука, Произношение
А а, А а, а
Б б, В b, бе
В в, С с, дже
Г г, Ç ç, че
Д д, D d, де
Е е, Е е, е
Ж ж, F f, фе
З з, G g, ге
И и, Ğ ğ, г (или не се произнася; на турски се нарича "юмушак г", т.е. "меко г")
Й й, Н h, хе
К к, I ı, ъ
Л л, İ i, и
М м, J j, же
Н н, К к, ке
О о, L l, ле
П п, М м, ме
Р р, N n, не
С с, О о, о
Т т, Ö ö, йо
У у, Р р, пе
Ф ф, R r, ре
Х х, S s, cе
Ц ц, Ş ş, ше
Ч ч, Т т, те
Ш ш, U u, у
Щ щ, Ü ü, ю
Ъ ъ, V v, ве
Ь ь, Y y, йе
Ю ю, Z z, зе
Я я
2 Използвани съкращения
''вкл.'', — включителнo
''истор.'', — историческо
''м.р.'', — мъжки род
''междум.'', — междуметие
''мн.ч.'', — множествено число
''нареч.'', — наречие
''неизм.'', — неизменяемо по форма
''обикн.'', — обикновено
''под.'', — подобно
''прен.'', — преносно
''пр.'', — пример
''прил.'', — прилагателно
''против.'', — противоположно
''разг.'', — разговорно
''собств.'', — собствено име
''спец.'', — специализиран термин
''ср.'', — среден род
''срв.'', — за сравнение
''съкр.'', — съкратено
''същ.'', — съществително име
''умал.'', — умалително
''част.'', — частица
''числ.'', — числително име
3 A
Аба, ''ж.'', 1. Дебел вълнен плат; ''шаяк'' 2. Връхна мъжка дреха от същия плат, aba, арабски произход
Абдал, '' м.'', Глупак, aptal, арабски произход
Авджия, ''м. разг. остар.'', Ловец, avcı, тур. av - лов
Авер, ''м. разг.'', Другар; приятел, havari, арабски произход
Ага, ''м. истор.'', 1.Звание на военачалник в Османската империя; 2.Почетно звание за виден турски гражданин в България (преди Освобождението)3. Господин; господар, аğа, турски
Адаш, ''м. разг.'', Съименник, adaş, тур. от ad - име и daş - другар
Адет, '' м.'', 1. бройка, тур.
Хайде, ''междум.''
Айран, '' м.'', Мътеница; напитка от кисело мляко, разредено с вода (може и подсолено), ayran, турски
Ак, ''прил.'', Бял
Акран, ''м. разг. остар.'', Връстник, akran, арабски
Акъл, ''м. разг.'', Ум; разум, akıl, арабски
Ангария, ''истор.; остар.нареч.'', 1. Принудителна, неплатена работа в Османската империя; 2. Безплатно, по принуда, angarya, гръцки - angarye
Антерия Анджак???, ''ж. истор.'', Широка горна дреха (може подплатена); кафтан, entari, арабски
Ахпап, '' м. разг.'', Приятел; другар, ahbap, турски
Арабия, ''м. разг.'', Добър човек; добряк, harabî, арабски
Аралък, ''м.'', Процеп; цепка; пролука, aralık
Аркадаш, ''м.разг. остар.'', ''Другар,приятел'', турски
Армаган, ''м. разг.'', Подарък, armağan
Аршин, ''м. остар.'', 1. Мярка за дължина, равна на 68 см. (съществува и руски аршин - 71 см.); 2. Линия за измерване с тази дължина, arşın, арабски arş - лакът
Аскер, ''м. разг. остар.'', 1.Войник; 2.Войска, asker, арабски
Аслан, ''м. остар''., Лъв, aslan или arslan, турски
Ат, ''м. разг.'', Добре гледан кон; жребец, at, турски at-кон
Ата, ''м. разг.'', баща; прародител; прадядо, ata, турски
Аферим, ''междум.'', Браво; отлично, Aferin!, турски.
Ахмак, ''м.разг.'', Груб израз за глупак, ahmak, арабски
Àшколсун, ''междум.'', Браво,бе!, aşkolsun, турски
4 Б
Бабаит, ''м. разг.'', Който се представя за силен и способен да се справи физически с всеки; склонен към саморазправа, babayiğit, турски-арабски произход
Бадева, ''нареч.'', Даром; обикновено - напразно дадено нещо; на вятъра, bâd âver, персийски от bâd - вятър, âverden - "донесен от вятъра"
Баир, стръмен път, bayır, турски
Байгън, ''нареч.'', дотяга ми; става ми прекалено (сладко, например), baygın, турски - капнал , безсвестен, припаднал
Байрàк, ''м. разг.'', Знаме, bayrak, турски-арабски произход
Байрактар, ''само мн.; м.; прен.'', Знаменосец; водач, bayraktar, турски
Бакии, ''мн. разг.'', Неизплатени дългове; заплетени, несвършени работи, bakiye, арабски, "нещо останало (за връщане)"
Бактисвам, ''гл. несв.'', Омръзва ми; изморил съм се, bıkmak, турски
Бакшиш, ''м. (остар. или разг.)'', 1.Неголяма сума пари дадена над официалната цена като подарък(разговорно използуване) 2.Подарък, bahşiş, персийски - "подарък"
Бакър, ''м.'', 1. Металът мед; 2. Метален съд с широко гърло и по-голямо дъно от мед, bakır, турски
Барабар, ''нареч.'', Заедно; редом, beraber, турски
Бардак, ''м. пренеб.'', На български се използва за публичен дом, на турски думата означава "сервиз", или чаша за безалкохолно и вода (чашата за алкохол е kadeh, а чашата за кафе е fincan)
Барут, ''м.'', Взривно вещество, barut, турски < арабски < гръцки, barut < barud < pyritis (от pyr- огън)
Бастисвам, ''гл. несв.'', Нападам неочаквано и ограбвам, bastı, турски, basmak - настъпвам
Батак, ''м.разг.'', 1. Блато; кално, заблатено място; тиня; 2. (преносно) Безизходица, затруднено положение, batak, турски
Бахча, ''ж. остар.'', Зеленчукова градина, bahçe, персийски от baġ - градина/лозе + умалителната наставката "çe"
Баш, ''прил. неизм.'', 1. Главен; първи в ерархия; начало, начело; 2. Точно, baş, турски
Башибозук, ''м. истор.'', Войник от нередовна турска войска в периода 18 - 19 век; свирепи и произволни жестокости, başıbozuk, турски от baş-глава и bozuk-развален
Бая, ''нареч. разг.'', Доста; прекалено, немалко, baya, турски
Беглик, ''м. истор.'', Данък в натура за феодалния владетел, след Освобождението - данък за овце и кози, beylik, турски
Безистен, ''м.'', Голяма сграда със сводове и магазини, bezesten, турски
Бей, ''м. истор.'', Титла на владетел, военен или едър земевладелец в Османската империя; господин, bey, турски
Бекяр/Бекярин, ''м. разг.'', Неженен мъж, който живее сам, bekâr, арабски
Беля, ''ж.'', Пакост, неприятност, беда, belâ, ар.
Берберин, ''м. остар.'', Бръснар, berber, италиански, barbiere - бръснар, barba - брада
Берекет, ''м. разг.'', Плодородие, изобилие, bereket, арабски о baraha - божия благословия
Бин, ''ж.'', хиляда, bin, тур.
Бир, ''м.'', един, bir, тур.
Битпазар, ''м.'', Пазар за стари вещи, bitpazarı, тур. bit - въшка
Бичкия, ''ж.'', Ръчен трион, тур.
Биз, '' '', ние, biz, тур.
Биз бизе, '' '', между нас, biz bize, тур.
Боаз, ''м. диал.'', Планински проход; дефиле;теснина; (у турската реч думата има значението на "гърло”, "шия”), boğaz, тур.
Боздуган, ''м.'', Оръжие използвано в миналото (желязна топка с шипове на къса дръжка), bozdoğan, тур.
Борч, ''м. разг.'', Паричен дълг, borç, тур.
Бостан, ''м.'', Място, засято с дини и пъпеши, bostan, перс. от bp-stan — градинка
Бостанджия, ''м.'', 1. Човек, който отглежда дини и пъпеши; 2. Охранител на султана във феодална Турция, bostancı, тур.
Бохча, ''ж. разг. диал.'', Парче плат за пренос на багаж; вързоп; покривка, bohça, тур.
Бошлаф, ''м. разг.'', Празни приказки, boş lâf, тур.
Боя, ж., Багра, багрило, boya, тур.
Бракма, ''ж. разг.'', Раздрънкан предмет, пред счупване, bırakma, тур., Баъгън, ''ж. разг.'', Достатъчно, прекалено, досадно, bırakma, тур.
Будала, ''ж. м. разг.'', Глупак, budala, тур.
Буламач, ''м.разг.'', Безвкусно ястие, bulamaç, тур.
Бахър, Силен студ
Бунар, Кладенец, геран
5 В
Вакъф, ''м. истор.'', Недвижим имот на религиозна институция в Османска империя; Фондация., vâkıf, ар.
Валия, ''м.'', Управител на вилает в Турция, vali, ар.
Везир, ''м.'', Министър, висш административен служител в мюсюлманските държави, vezir, ар.
Вересия, ''ж. разг.'', Покупка на вещ на доверие (с обещание за плащане), veresi, тур.
Вилает, ''м.'', Административно-териториална единица в Османската империя, vilâyet, ар
6 Г
Gecmiş olsun
Гавазин, ''м.остар.'', Въоръжен охранител на консулство, обикновено в съответната народна носия, kavas, ар.
Гайтан, ''м.'', Изплетен от конци шнур за украса на народна носия, gaytan, тур.
Геврек, ''м.'', Закуска от варено и изпечено тесто, gevrek,simit, тур.
Гемия, ''ж.'', Вид кораб с платна, gemi, тур.
Герен, ''м. диал.'', 1. Ниско място край река; 2. Поляна край село, geren, тур.
Гидия, ''м.разг.'', Момък с буен нрав, gidi, тур. - сводник
Гидилим, ''м.разг.'', Да вървим, ( в северна България (Плевенско)казват "хайде гидилим" "хайде да си тръгваме"
Гьобек, ''м.'', Характерен елемент от ориенталски танц (подхвърляне на корема), göbek, тур. - пъп
Гьол, ''м. разг.'', Голяма локва, göl, тур. - езеро
Гьонсурат, ''м.'', Нахален човек
Гювендия, ''ж.'', Лека жена, курва
Гюлчерен, ''м. диал.'', Роза;, gül, турски. - цвете
Гюле/Гюлле, ''ср.'', 1. Желязна топка изтрелвана с оръжието топ; 2. Спортен уред, gülle, перс. - топка
Гюме, ''ср.'', Скривалище за ловци на птици, обикновено край вода, güme, тур.
Гюмюш, ''същ.'', 1.сребро, gümüş, тур.
Гюрук, ''м.'', Сгъваем покрив на кола; файтон, körük, тур.
Гюрултия, ''ж. разг.'', Врява, глъчка, gürültü, тур.
Гяур, ''м.'', Неверник при мюсюлманите, gâvur, ар. kafir - нерелигиозен, немюсюлманин
7 Д
Далавера, ''ж. разг.'', Непочтена сделка; измама, dalavere, тур.
Дангалак, ''м. разг.'', Високо и слабо момче (мъж), dangalak, тур.
Дарàк, ''м.'', Машина или ръчен уред за влачене на вълна и памук, tarak, тур.
Даул, ''м. диал.'', Тъпан, davul, тур.
Дели-, ''прил.'', Луд (добавя се към собствени имена), Делиорман, deli, тур.
Демек, ''пояснение'', на Български има смисъла на Т.Е. (т.е тоест)(на Турски ЗНАЧИ)
Денк, ''м.'', Голям стегнат вързоп/багаж, denk, перс.
Дервиш, ''м.'', Мюсюлмански странстващ монах, derviş, перс.
Дервентджия, ''м.'', Пазач на проход (използвано за жителите на високопланински български селища, които са зависимо население в земите под османска власт и натоварени със специални задължения по охраната на планинските проходи.), derventci, персийски
Дередже, ''ср. разг.'', Състояние в момента (обикновено лошо), derece, ар.
Дерт, ''м. разг.'', Тревога; грижа; неприятност, dert, перс от dart - мъка
Джам, ''м. разг. остар.'', Стъкло; прозорец, cam, перс. от ğam - чаша
Джамал, ''м.'', Вид зидана, стайна печка, camal, тур.
Джамал, ''м.'', Игра с маски, подобна на карнавал, camala, тур.
Джамбазин, ''м. разг.'', 1. Търговец на добитък; 2. Циркаджия, cambaz, перс.
Джамия, ''ж.'', Мюсюлмански храм, cami, ар. от ğami
Джелатин, ''м.'', Палач; жесток човек, cellât, ар.
Джелепин, ''м. истор.'', Търговец на животни за клане, celep, ар.
Джендем, ''м.'', Затънтено място, cehennem, ар.
Джибри, ''мн.'', Остатъка от изстискано грозде (за варене на ракия), cibre, тур.
Джин, ''м. диал.'', Демон; дух, cin, ар.
Джинс, ''м.'', Род; потекло, cins, ар.
Джудже, ''м.'', малък човек, cüce
Диарбекир, ''м. собств. прен.'', 1. Град в Турция; 2. прен. Далечно, затънтено и мрачно място, diyarbakır, тур.
Диван, ''м.'', 1. Съвещателен орган в Султанска Турция; 2. Канапе, divan, перс
Дирек, ''м. разг.'', Подпорна греда, стълб, direk, тур.
Доган, ''м. диал.'', ястреб, doğan, тур.
Думан, ''м. диал.'', Мъгла; дим; вдигане на пушилка във въздуха, duman, тур., туман, рус.
Душманин, ''м.разг.'', Враг; неприятел, duşman, перс.
Дюкян, ''м. разг. остар.'', 1. Цепка на панталон с копчета; 2. Занаятчийска работилница, dükkân, ар.
Дюлгер, ''м. разг.'', Строител; зидар, dülger, перс.
Дюс, ''прил. неизм. разг.'', 1.Равен; еднакъв
Дюстабан, ''м. разг.'', Плоско стъпало, düztaban, тур. taban - ходило
Дюшек, ''м.'', Напълнена с вълна, пух, парцали и др. долна постелка (между леглото и чаршафа)
8 Е
Ербап, ''прил. неизм. разг.'', Способен; оправен, erbap, ар.
Ерген, същ. нар., м. р., Юноша, неоженен, ergen
Еснаф, ''м.'', 1. Исторически - организация на занаятите по места; 2. неодобрително - Духовно ограничен човек, esnaf, ар.
Ефенди, ''м. истор.'', Обръщение подобно на господин в Османска империя, efendi, тур.
Еш, ''м. разг. остар.'', Всяка от частите на един чифт, eş, тур. Съпруг/а, Всяка от частите на един чифт
Eвала, браво
Зевзек
Зиян - Щета, Загуба
Зарар Вреда, загуба
9 И
има - var
10 Й
йозлем
Иншала - дано, да се надяваме
Ишлеме
Икиндия - следобед, между 4-5 часа следобед
11 К
кавга - шумна караница, свада
кале - крепост, укрепление, форт, футболна врата
каръшък - смесено, размесено karışık
калабалък - тълпа, блъсканица, множество
курдисвам - слагам, нагласям, настройвам, (навивам (за часовник))
кайма - мляно месо -, kıyma, тур.
кач - колко -, kaç, тур.
къз - момиче, kız, тур.
катил - убиец, katil, тур.
кая - скала
келепир - полза, изгода
кючюк - малък, küçük, тур.
кяр - печалба
кандардисвам - уговарям, убеждавам, скланям
курназ - хитър или инат
каймак -, kaymak, тур.
кайнак - 1. извор,източник 2. заварка, kaynak, тур.
кюфте - ястие от смляно месо във формата на кръгла или сплескана топка, köfte, тур.
кюмюр - въглища, kyomyor, тур.
кюспе - каша от смачкани и изстискани семки, плодове - кюспе, кяр...
куйрук - опашка
кьопек- куче, köpek
късмет, разг.- Тур. съдба, kısmet
12 Л
лакърдия - забавна история
13 М
манаф, малоазийски турчин; активен хомосексуалист
масраф, разходи, ''Да си надвиеш на масрафа - да имаш пари''
Мекере, протеже, ''Тоя е мекере на кмета.''
муфта, без пари, нещо безплатно, измама
муфтаджия, авантаджия, измамник
мерак, желание
мегдан, широко незастроено място, във Видинския край, а възможно и другаде, така се нарича площадът в центъра на село или на малко селище
мохабет, разговор
14 Н
натаманявам - намествам, оправям. || tamam, tamamlamak || тур.
нейсе - разг. както и да е
15 O
ортак - съдружник, помагач, съучастник,
16 П
пазарлък - договаряне
пакет - пакет
патаклама - сбиване, бой, разправия || pataklama ||тур.
пишман - съжалявам. "Пишман да станеш" - ще съжаляваш !
пич - клонка издънка, леторасъл. В прен. смисъл (вулг.) незаконнороден, копеле. Днес се употребява в просторечието като дума за готин, точен човек - як пич, пичага. Има вулгарен оттенък. В просторечието и в груба реч се използва и като синоним на мъж.
Памук - влакнодайно растение pamuk ( турски )
17 Р
рахат, разг. - спокоен, безгрижен - rahat
рушвет - подкуп -
резил, разг. - срам, позор - rezil
"Разгеле" - най-после, най-сетне
18 С
сабах - сутрин, утро - sabah
севда - обич - sevda
сайде, сааде - само: ''Тука има сайде куфари!''
сакъз - дъвка - sakız
сакън - недей - sakın
сарма - вид ястие, приготвяно със завиването на плънка в листо (обикн. зелево или лозово)
сахат - час, време,|| saat || тур.
серсем - серсемин, глупав, малоумен, тъпак, будала, абдал, ахмак
сач, саче, плосък съд за печене || saç || тур.
синджир - верига
сокак - улица
19 Т
Тепегьоз - безогледен, нечувствителен човек
Табан - стъпало
таман,тамън - тъкмо, точнo - tamın tamın
Тамам - Добре,ок - tamam
Тарикат - ... - хитрец ?
таушан - заек. В топоними като "Таушан тепе" || tavşan || тур.
тас - метална купа
терсене - наобратно, наопаки; човек който не е добър; не ми е добре (много ми е терсене)
тенджера - за готвене
тескере - паспорт
тефтер - бележник
торба - чанта, чувал
Ташак - тестис
20 У
узун - дълъг - uzun
Уйдурдисвам - намествам нещо, както искам
Уйдурма - измислица, нагласена работа - uydurma
Уйдисвам - угаждам на някого, правя това, което иска
Уруспия - проститутка, аналог на гювендия
Урсус - лош, долен човек
21 Ф
файда - полза, изгода
фукара - беден човек, бедняк, мизерник, нещастник
филджан - чаша с дръжка за пиене на кафе (fincan)
Фъстък - фъстък || Fıstık || тур.
Хабер ''м., разг.'' вест, известие || haber || тур.
хава - ''Как е времето? Как е?'', Hava - небе (gökyüzü), въздушно пространство || hava || тур.
хавлия - кърпа (havlu)|| havlu || тур.
хаир- не -hayır Българската дума хаир произлиза от турската hayır със значение благоденствие.
хал - положение: ''Виж на какъв хал сме''
ханъма - жена, госпожа - hanım
халал - ''Халал да му е - от мен да мине, давам му го; нещо е позволено според мюсюлманската вяра (за ядене, поведение и др.)''
хептен, разг. - съвсем ''Тоя хептен се оля!''
хич, разг. - въобще * hıç
|}
22 Ч
Чадър - Палатка - ...
Чанта - Торба - ...
Чардак - етаж, балкон - ...
Чаршаф - Одеяло - ...
Чапраз - наклон в двете посоки - ...
Чеверме - ...начин за печене над огън - ...
Чекмедже - - ...
Чекрък - въртележка, въртящ се - ...
Чоджук - Дете - ...
Чорба - Супа
Чувень - - ...
***чунким***
23 Ю
юз - сто - (юзче; малко сто грамово шишенце за ракия)
Юрган- завивка
Юруш - тревога, суматоха
Юмрук - свита длан - yümruk
24 Я
язък, разг. - жалко - yazık
яваш, разг. - бавно, полека


Морска салата

Готварска книга: Рецепти
Морска салата е една нова салата(източник:) от морски дарове и зеленчуци. Удобна за приготвяне в крайморските населени места.
1 Приготвяне
Вътрешността на мидите се изважда и сварява. Калмарите се почистват, нарязват на парчета и също се сваряват. В същото време се измиват добре и нарязват моркова, краставицата, чушката, чесъна, карфиола, домата и мерудията. Всички те се смесват със сварените вече миди и калмари. Добавят се соевият сос, олиото и оцета. Разбърква се добре преди консумация.


Германия

1 Германия
Федерална република Германия (на немски: Звук Bundesrepublik Deutschland), накратко Германия, е държава в Централна Европа. Тя граничи със Северно море, Дания и Балтийско море на север, с Полша и Чехия на изток, с Австрия и Швейцария на юг и с Франция, Люксембург, Белгия и Нидерландия на запад. Територията на Германия заема 357 021 km² и е разположена в умерения климатичен пояс. С население над 82 милиона жители, тя е държавата с най-голямо население в Европейския съюз, втората в Европа след Русия и третата страна в света по брой на чуждите имигранти.[1]
Територия, наричана Германия и населена от германски племена, е известна на римските източници от 1 век. От 10 век тази област съставлява ядрото на Свещената Римска империя, просъществувала до 1806 година. През 16 век северната част на Германия става център на Реформацията. Страната е обединена в единна национална държава след Френско-пруската война през 1871 година. През 1949 година, след тежкото си поражение във Втората световна война, Германия е разделена на две самостоятелни държави, Западна Германия и Източна Германия, които се обединяват отново през 1990 година. През 1951 година Западна Германия става съосновател на първата Европейска общност - Европейска общност за въглища и стомана (ЕОВС), а през 1957 година и на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) и Европейската икономическа общност (ЕИО), преименувана по-късно на Европейска общност, като през 2009 г., с влизането в сила на Лисабонския договор, последната е преобразувана в Европейски съюз, който става неин правоприемник.
През 1999 година страната приема новата валута евро.
Германия е федерална парламентарна република, съставена от шестнадесет провинции (на немски: Länder). Федерална столица и най-голям град в страната е Берлин. Член е на множество международни организации, сред които ООН, НАТО, Г-8, Г-20, ОИСР, СТО.
Германия е една от водещите икономически сили в света, като заема четвърто място по брутен вътрешен продукт в номинално изражение и пето - по паритет на покупателната способност. Страната е най-големият износител и вторият по големина вносител на стоки в света, жизненият стандарт е висок. В редица области на науката и техниката Германия заема водещата позиция в света.[2]
1.0.1 История
Доказателства за съществуването на хора по земите на днешна Германия има отпреди 70 000 години.
До 6 век сл. Хр. земите са населявани от келтски и германски племена.
Традиционно за дата на основаване на Германия се приема (въпреки че е в известна степен произволно) 2 февруари 962 г., когато Ото I, източнофранкски крал, е коронясан за император в Рим, и това е началото на Свещената римска империя (известна още като Първи немски райх), която въпреки че никога не е напълно обединена, под различни форми съществува до 1806 г., когато вследствие на Наполеоновите войни се разпада.
Между 1815 и 1871 Германия се състои от многобройни независими държави, 39 от които формират Немския съюз (Deutscher Bund).
Ото фон Бисмарк, създател на първата обединена германска държава
Вторият райх, известен още като Германска империя, е създаден на 18 януари 1871 г. във Версай след загубата на Франция във Френско-пруската война. Основна заслуга за това има Ото фон Бисмарк, най-изтъкнатият немски държавник през 19 век. В края на 19 век и в началото на 20 век немската държава колонизира редица територии в Африка,Азия и Океания.
През 19 век и първата половина на 20 век Франция се възприема от германците за най-големия противник на страната. Главната причина за това е че през 1871 г. Франция е разбита от Германия и губи своите провинции Елзас и Лотарингия което е тежък удар за френската държава и народ. По време на Първата световна война Германия напада Франция през 1914 година. След първоначалните успехи битките се превръщат в окопна война, отнемаща многобройни жертви от двете страни. Войната приключва през 1918 г., когато немският император е принуден да абдикира и Германската империя е наследена от Ваймарската република.
Според Версайския мирен договор, Германия е лишена от много територии (Елзас и Лотарингия, всички колонии и др.) и трябва да плаща непосилни репарации. Тези фактори, както и Световната икономическа криза, водят до развитието на крайно леви и крайно десни политически сили в страната. През 1932 г. националсоциалистите (известни още като нацисти) печелят мнозинство в парламента, а на 30 януари 1933 г. Адолф Хитлер е назначен за канцлер. През 1934 г. Хитлер наследява президента на Германия и поема целия контрол върху управлението на страната и дава началото на Третия райх.
Нацистите бързо превръщат Германия в еднопартийна тоталитарна държава (Нацистка Германия), чийто репресивен апарат преследва и избива видни политици, учени и хора на изкуството и достига връхна точка с избиването на милиони евреи (Холокост).
Опитите на Хитлер да разшири границите на Германия по военен път довеждат до избухването на Втората световна война на 1 септември 1939 г. В началото на войната Германия и нейните съюзници постигат много военни успехи и завладяват обширни територии в Европа, включително част от Съветския съюз. След като Съветският съюз и САЩ обявяват война на Германия настъпва обрат и на 8 май 1945 г., след самоубийството на Хитлер, Германия обявява капитулация.
Разрушения вследствие на съюзническите бомбардировки над Берлин, Втора световна война
През 1949 г. са основани 2 немски държави – Федерална република Германия (ФРГ) и Германска демократична република (ГДР). Установената на 23 май 1949 г. Федерална република Германия включва английската, френската и американската окупационна зона, със столица Бон. Тя е обявена за "напълно независима" на 5 май 1955 г. ФРГ първоначално е съставена от 12 провинции (Bundesländer), а ГДР от 5 провинции. През 1952 г. провинциите в ГДР са преоразувани в области (Bezirke). През същата година 3 малки провинции във ФРГ – Вюртемберг-Баден, Вюртемберг-Хоенцолерн и Баден се сливат и образуват Баден-Вюртемберг. През 1957 г. Саарланд се присъединява отново към ФРГ и става единадесетата провинция на страната.
След разпадането на Източния блок, ФРГ и ГДР се обединяват през 1990 г. Германия е водещата сила в Европейския съюз. Германия е една от най-активните поддръжнички на въвеждането на единната европейска валута евро, както и на разширяването на Европейския съюз.
Германия е първа икономическа и политическа сила в Европа и четвърта в света след САЩ, Япония и Китай, а по оборот на външната търговия е на първо място (2009).
1.1 Географско разположение
Германия е разположена в Средна Европа между 47°16'15 и 55°03'33 северна ширина и 5°52'01 и 15°02'37 източна дължина. На север граничи с Дания (дължина на границата 67 км), на североизток с Полша (442км), на изток с Чехия (811км), на югоизток с Австрия (815км; без границата в Бодензее (Bodensee), на юг с Швейцария (316км; с граници на ексклавa Бюзинген (Büsingen), но без граници на Бодензее), на югозапад с Франция (448км), на запад с Люксембург (135км) и Белгия (156км) и на северозапад с Холандия (576км). Дължината на границите възлиза общо на 3,757 км. Докато на северозапад бреговете на Северно море, а на североизток — на Балтийско море образуват естествени държавни граници, на юг Германия има гранична част на Алпите.
Географският център на държавата се намира, според Немския статистически годишник от 2000 г., в малката област Нийдердорла (Niederdorla), в западната погранична част на провинция Тюрингия (Thüringen), на средата на отсечката между столицата на провинцията Ерфурт (Erfurt) и град Гьотинген (Göttingen), в провинция Долна Саксония и по-точно — на 51°09'54 северна ширина и 10°27'19 източна дължина. Най-северната точка на Германия се намира на полуостров Еленбоген (Ellenbogen) на Сюлт (Sylt), а най-северната континентална точка е на западното крайбрежие на Шлезвиг-Холщайн (Schleswig-Holstein) на Рикелсбюлер Коог (Rickelsbüller Koog). Най-южната точка образува Халденвангер Ек (Haldenwanger Eck) южно от Оберстдорф (Бавария) (Oberstdorf, Bayern) в Алпите. От Еленбоген до Халденвангер Ек по въздушна линия разстоянието е 886 км.
Най-западната точка в Германия се намира в Северен Рейн-Вестфалия (Nordrhein-Westfalen) недалеч от Изенбрух (най-западното селище на страната) (Isenbruch) , най-източната точка е между Найсеауе-Дешка (най-източното селище) (Neißeaue-Deschka) и Найсеауе-Центендорф (Neißeaue-Zentendorf) в завоя на реката Лаузитцер Найсе (Lausitzer Neiße). от Изенбрух до завоя на Найсе при Центендорф по въздушна линия разстоянието е 636 км.
Местните области се различават предимно в последователността от север към юг, така че областите на юг стават тенденциозно по-високи и по-стръмни. Северните части на Германия, Северонемската низина (Norddeutsche Tiefebene), към която на юг се присъединяват гористите Средни планини (Mittelgebirge)в центъра и южните части на стараната, е формирана основно през ледниковия преиод. В Баден-Вюртемберг, а и особено в Байерн, тези области преминават в сравнително високо разположеното северно алпииско подножие (Nördliches Alpenvorland), а то от своя страна в Алпите.
Ексклави и анклави [редактиране]
Единственият ексклав на Германия е разположеният на горен Рейн Бюзинген (Büsingen), който спада към област Констанц (Konstanz) в Баден-Вюртемберг (Baden-Württemberg). Той е с размер 7, 62 км2 и гранично обграден от 3 швейцарски кантони — Шафхаузен (Schaffhausen), Тургау (Thurgau) и Цюрих (Zürich).
Така наречният функционален анклав Клайнвалзертал (Kleinwalsertal), който е част от Австрия, може да бъде достигнат по суша и вода само през немската държавна територия.
Климат [редактиране]
Времето в Германия е непостоянно. През лятото може да се наблюдава бърза смяна от слънчево към дъждовно време. Средни температури януари от -4 до -2. Сравнително рядко се наблюдават екстремни условия като суша, торнадо, бури, много ниски или високи температури и т.н. Климатът е умерен, преходен от морски към континентален.
Средни температури за Берлин температура януари февуари март април май юни юли август септември октомври ноември декември
минимална -1° C -1° C 2° C 5° C 10° C 13° C 15° C 14° C 11° C 7° C 3° C 0° C
максимална 3° C 4° C 8° C 14° C 19° C 22° C 24° C 24° C 19° C 14° C 7° C 3° C
Води [редактиране]
Немския триъгълник при Кобленц.
През Германия минават някои от основните европейски реки като Рейн, Дунав, Елба, Везер, Майн. Най-голямото езеро е Боденското езеро.
С провинциите Долна Саксония (Niedersachsen) и Шлезвиг-Холщайн (Schleswig-Holstein) Германия граничи на Северно море. То е гранично море с Атлантическия океан. Заедно с Ла Манша южните части на Северно море са най-гъсто изпълнената с движение морска област на земята.
Мекленбург-Предна Померания (Mecklenburg-Vorpommern) и Шлезвиг-Холщайн (Schleswig-Holstein) граничат с Балтийско море, вътрешноконтинентално море, което е свързано със Северно море посредством протока Скагеррак (Skagerrak). Височината на приливите и отливите на Балтийско море е съществено по малка от тази на Северно море.
Немските реки принадлежат към 6 големи речни системи, чиито водосточни области заемат почти цялата площ. Това са Рейн (Rhein), Дунав (Donau), Елба (Elbe), Одер (Oder), Везер (Weser) и Емс (Ems). Най-дълга от тези реки е Дунав; тя е с 2,845 км от сливането си с реките Бригах, Брег и Донауквеле (Donauquelle) в града Донауешинген (Donaueschingen) или с 2,888 км от планинския си извор склоновете на Шварцвалд (Schwarzwald) втората по големина на потока след Волга река в Европа. През Германия протича само една малка част от цялата дължина на реката (647км). Дунав се влива в Черно море.
1.1.1 Флора
Германия се простира от Алпите (най-висока точка: връх Цугшпитце на 2962 м.) на юг до бреговете на Северно и Балтийско море на север в зоната на умерения климатичен пояс затова за нея са характерни широколисни и иглолистни гори. В Централна Германия преобладават гористи планински местности, в Северна Германия са разположени ниски земи, формирани през Ледниковия период (най-ниска точка: Нойендорфер/Вилстермарш на -3,54 м.), сред които е световно известното Люнебургско поле (Lüneburger Heide). Широколистните гори се състоят предимно от червенолисти буки.
1.1.2 Фауна
Повечето предствители на местни видове са характерни за умерения климатичен пояс и живеят в широколистните гори. В горите сред много други видове живеят и различни видове златки, елен рогач и благороден елен, сърни, глигани и лисици. Бобрите и видрите се срещат все по-рядко по поречията на реките.
1.1.3 Административно деление
Германия представлява федерация на 16 Федерални провинции (Bundesländer). Две от провинциите (Хамбург и Бремен) представляват свободни градове, а града-провинция Берлин има статут на Федерална столица.
Останалите провинции се разделят на 439 окръга (Kreise) и невключени в окръзи градове (kreisfreie Städte). Пет от провинциите се делят и на общо 22 административни области (Regierungsbezirk), обединяващи по няколко окръга.
Провинция Столица На немски език
Бавария Мюнхен Bayern München
Баден-Вюртемберг Щутгарт Baden-Württemberg Stuttgart
Берлин — Berlin —
Бранденбург Потсдам Brandenburg Potsdam
Бремен — Bremen —
Долна Саксония Хановер Niedersachsen Hannover
Мекленбург-Предна Померания Шверин Mecklenburg-Vorpommern Schwerin
Райнланд-Пфалц Майнц Rheinland-Pfalz Mainz
Саарланд Саарбрюкен Saarland Saarbrücken
Саксония Дрезден Sachsen Dresden
Саксония-Анхалт Магдебург Sachsen-Anhalt Magdeburg
Северен Рейн-Вестфалия Дюселдорф Nordrhein-Westfalen Düsseldorf
Тюрингия Ерфурт Thüringen Erfurt
Хамбург — Hamburg —
Хесен Висбаден Hessen Wiesbaden
Шлезвиг-Холщайн Кил Schleswig-Holstein Kiel
1.1.4 Население
Петте най-големи града в Германия са: (данни от декември 2005)
1. Берлин с 3,392.425 жители
2. Хамбург с 1,738.483 жители
3. Мюнхен с 1,288.307 жители
4. Кьолн с 975,907 жители
5. Франкфурт на Майн с 651,087 жители
Петте най-големи метрополиса: (данни от 1. януари 2005)
1. Рейн-Рур (Rhein-Ruhr) с 11,785.196 жители
2. Рейн-Майн (Rhein-Main) с 5,822.383 жители
3. Берлин (Berlin) с 4,262.480 жители
4. Хамбург (Hamburg) с 3,278.635 жители
5. Щутгарт (Stuttgart) с 2,344.989 жители
Етнически групи [редактиране]
Германци - 93,4 %, местни малцинства - 0,3 % и емигранти след Втората световна война - 6,2 % .
1.1.5 Българи в Германия
По официални данни от 2009 година българите в Германия са 61 854 души.==== Език ====
Официален език във ФРГ е немският. Той принадлежи към германската езикова група. Официален език е на ЕС и ЮНЕСКО и освен това е един от най-говорените езици в света.==== Икономика ====
Брутният вътрешен продукт(БВП) на Германия възлиза на 1936 млрд. USD (2000). Селското стопанство заема 1,2 % от икономиката, промишлеността 30,4 %,а услугите 68,4 %. Стопанството е високоразвито. Добиват се въглища, нефт, природен газ, готварска сол, калиеви соли. Развита е и черната и цветна металургия, машиностроителната, нефтохимическата, химическата (Рейн-Вестфалски район; синтетичен каучук), текстилната, кожено-обувната, хранително-вкусовата промишленост. Отглежда се едър рогат добитък, птици, свине, овце. Добива се пшеница, ечемик, овес, ръж, картофи, захарно цвекло. В Германия са посторени 40 826 km жп линии, 656 140 km шосета, 2500 km петролопроводи. Държавата разполага с 6,4 млн. бр.р.т. морски и речен флот, 613 летища (2000).
Главни морски пристанища са Хамбург, Кил, Любек, Росток, Бремен; главни речни пристанища са Дуисбург, Карлсруе, Кьолн, Манхайм, Берлин, Бон, Дрезден.
* Износ: 578 млрд. USD (2000) - машини, транспортни средства, химикали, хранителни стоки, текстил (Франция, Великобритания, Италия, Нидерландия, Бенелюкс, САЩ, Япония).
* Внос: 505 млрд. USD (2000) - машини, транспортни средства, химикали, хранителни продукти, текстил, метали (Франция, Нидерландия, Италия, Великобритания, Бенелюкс, САЩ, Япония).
1.1.6 Данък добавена стойност
Данъкът добавена стойност (ДДС) в Германия бе увеличен от 16% на 19% от 1.01.2007 г.. За определени стоки има и намалена данъчна ставка. За хранителни продукти и учебници ДДС-то възлиза на 7%.
От 2005 година правителството обмисля увеличаването на ставката на данъчно облагане, включително и ДДС, както и премахване на преференциалните условия за учебници и определени видове хранителни продукти, които поради високата си цена не могат да бъдат причислени към групата на потребности от първа необходимост.
1.1.7 Култура
Йохан Себастиян Бах
Германия има изключителен принос към световното културно наследство, страната е също така известна като das Land der Dichter und Denker (страната на поети и мислители). В Германия са родени композитори като Бетховен, Бах, Брамс, Шуман и Вагнер; поети като Гьоте, Шилер и Хайне; философи като Кант, Хегел, Маркс, Ницше; теолози като Лутер и Бонхофер; писатели като Хесе и Грас; учени като Айнщайн, Борн, Планк, Хайзенберг, Херц и Бунзен; инженери и изобретатели, сред които Ото, Даймлер, Бенц, Дизел и Линде. Също много художници, например ренесансовият Албрехт Дюрер, сюрреалистът Макс Ернст, експресионистът Франц Марк, концептуалистът Йозеф Бойс и неоекспресионистът Георг Базелиц.
В миналото немският език е бил сред най-говорените езици в Европа и все още е един от най-изучаваните след английски и френски. Много исторически личности, въпреки че не са немци, имат значително влияние върху немската култура. Такива са Волфганг Амадеус Моцарт, Франц Кафка и Коперник.
След 1970 г. немската култура отново се развива с бързи темпове, основно музиката и изобразителното изкуство, и център на това развитие е столицата Берлин. Германия също така е известна с многото си опери.
Празници [редактиране]
В Германия има 9 общоприети празника. Повечето от тях имат християнска основа: Разпети Петък, Велики Понеделник, Възнесение Христово, Петдесетница и Коледа. Празници без религиозна връзка са: Нова година, Денят на труда и Денят на Обединението.
Има и празници, които са действащи само в отделни провинции или региони. В някои по скоро протестански провинции се празнува Денят на Реформацията (31. октомври). В католическите провинции — Тяло Господне и Вси Свеии (1. ноември)
Заедно с всички недели празниците се считат за „дни за почивка от работа и душевно възвишение“ („Tage der Arbeitsruhe und der seelischen Erhebung“.
1.1.8 Образование
Германия има богата история в образованието. През 1386 година в град Хайделберг е създаден Хайделбергският университет, който е най-старият в Германия и един от най-старите в Европа. Но славата на Хайделберг като университетски център е в областта на медицинските и естествените науки. Рядко може да се намери университет, който е дал на света 8 носители на Нобелова награда. Университетът има също дълга българска история, обобено в областта на юридическите науки. Тук са следвали видни български възрожденци и политици като Петър Берон, Васил Радославов и Константин Стоилов
Хайделбергският университет е основан от Рупрехт I, княз на областта Пфалц и от великия херцог Карл-Фридрих от Баден, затова днес носи името на двамата: от латински Ruperto-Carola-Universität - Руперто-Карола университет.
1.1.9 Спорт
Германия има големи традиции в почти всички спортни дисциплини, тук спорта като цяло има високо обществено значение. През 2006 година около 27. милиона германци са били организирани в над 89.000 спортни клуба. Германия е на трето място във вечния списък на спечелелите олимпийски медали. Повечето спортни клубове са обединени в Германския олимпийски спортен клуб (на немски Deutscher Olympischer Sportbund).
Националният отбор по футбол 2006 г.
Най-популярният спорт в Германия е Футбола. Над 6. милиона членове са организирани в над 170. 000 футболни клубове под патронажа на Германския футболен съюз. Страната е била домакин на две световни първенства; през 1974 и през 2006 година. Германия е досега единствения отбор които има европеийски и световни отличия, както при мъжките така и при женските състави.
Големите футболни имена като Франц Бекенбауер, Герд Мюлер, или в по-ново време Лотар Матеус, Андреас Бреме и други, са носели не само успехи на немските клубове, но като треньори начело на чуждестранни клубни и национални отбори (напр. Ото Рехагел, станал с Гърция 2004 Европейски шампион по футбол).
Германската Хандбална Лига се счита за най-добрата в света. Отбори като ФФЛ Гумерсбах, ТХВ Киел, ХСФ Хамбург, СК Магдебург Гладиаторес са доминиращи не само на национално ниво, но и през 2007 година печелаят всички интернационални европейски отличия. Тези успехи се отразяват и на германския мъжки национален отбор по хандбал, които 2007 година стана за трети път световен шампион.
В Германия се провеждат много и различни спортни състезания и турнири. Сред тенис-борбите се нареждат и турнирите за жени в Берлин, Щутгарт и Хамбург. Сред най-добрите тенесисти от близкото минало са Щефи Граф, Борис Бекер и Михаел Щих.
В Спортната дисциплина Хокей на трева мъжкия отбор на Германия е двукратен (2002 и 2006 година) шампион, женския отбор олимпийски шампион от 2004 година.
При моторни спортове, особено във Формула 1 германците играят водеща роля. Братята Ралф и Михаел Шумахер, последния седемкратен шампион, Хайнц-Харалд Френцен; както и малдоците Себастиан Фетел-най-проспериращият пилот във Формула 1, Ник Хайдфелд, Нико Розберг, или Тимо Глок са сред поновите имена които трябва да бъдат споменати.
В Бокса още днес се разказват легендерните битки на Макс Шмелинг или Хенри Маске.
Тимо Бол, играч по тенис на маса, е не само един от най-добрите в света, но и сред малкото европейци в този от китайци и корейци доминиран спорт.
Големи успехи и титли са носели и спортисти и от други видове спорт, като Фехтовка, Кану Каяк, Конен Спорт, Академично гребане, Лека атлетика или Плуване.
При зимните спортове Германия е също една от ведещите нации. При дисциплините Биатлон, Бобслей, Пързаляне с едноместна шейна, Пързаляне с кънки, Ски бягане и други, немските спортистите носят медали на Германия. Сред попурярните зиммни спортове е Ски скока, като успешните спортисти като Свен Ханавалд или Йенс Вайсголд имат подобен статус като на попзвезда. При ски алпииските дисциплини дамите са по-успешни от мъжете.


Читалище христо ботев-1905 пловдив

Народно читалище "Христо Ботев-1905" - Пловдив е създадено на 2 октомври 1905 г. На тази дата се свиква учредително събрание и ръководството му е поверено на Никола Дюлгеров - председател, Марин Чомаков - подпредседател, Драган Тодоров - касиер, Васил Гюзелев - секретар, Александър Иванов - библиотекар-домакин. Съветници: Тодор Карагюлев, Иван Краев и Григор Тодоров, а в контролната комисия са избрани: Марин Станчев, Иван Мазито и Ставри Николов. На 16 януари 1906 г. със заповед № 53 на министъра на народното просвещение е утвърден и уставът на читалището.


Проблеми

Проблемите са нещо нормално за нашето общество това е пример за проблем:
Имам с майка ми
април 4, 2014
Аз съм на 15, а гаджето ми е на 18. Заедно сме от няколко месеца и всичко между нас върви просто чудесно. Разбираме се, рядко се караме и той буквално ме гледа сякаш съм неговата малка принцеса. Истината е, че аз не съм толкова по-малка от него, но за майка ми нещата стоят по различен начин. Тя твърди, че той е пълнолетен и затова трябва да го осъди, че се занимава с дете като мен. Аз не съм дете. Живеем в тежки времена, в които всеки пораства малко по-бързо, за да се научи да се оправя сам и да бъде самостоятелен. Смятам, че аз също бързо пораснах. Помагам на родителите си вкъщи, а освен това помагам и в малкия ни семеен бизнес. Най-лошото е, че приятелят ми с нищо не се е издънил пред майка ми. Тя е предубедена и твърди, че той просто не е за мен – само заради възрастта. Не искам да избирам между гаджето и майка си, но ако тя ме накара да направя този избор, то тя е грешната. Това не е правилно и аз няма да избера нея. Тя просто не е права, а оценката й – още по-малко!


Салата ЗДК

1 Салата "ЗДК"
СЪСТАВКИ:
200 г зеле
400 г домати
300 г краставици
20 мл олио
5 г сол/соев сос + оцет(евентуално)
НАЧИН НА ПРИГОТВЯНЕ НА САЛАТАТА:
• Зелето се нарязва на ивици.
• Доматите се нарязват на кръгчета.
• Краставиците - на кубчета, след което тези кубчета се счукват или намачкват, за да омекнат.
• Трите се объркват и се поливат с олио. Добавя се малко сол или соев сос.* По желание хората, които обичат по-кисело може да добавят и оцет, на вкус, разбира се. ** Източници :
1.
2. .


Просвещение в Англия

Джон Лок
(1632-1704)
Лок се опитва да оформи във философски принципи правната система и оттам да пренесе тези принципи в природата и в светогледа на хората. Най-известните произведения на Джон Лок са “Послания относно търпимостта” (1681) “Два трактата за управлението” (1691) и “Есе относно човешкото разбиране” (1690). Тези три произведения имат огромно влияние върху европейските и американските мислители през XVIII век главно с проблематиката си, но също така и с обновения философски речник и инструментариум.
Във своето “Есе относно човешкото разбиране” Лок твърди, че човек се ражда като “tabula rasa”, тоест “празно табло” в което опитът пише. Лок, противопоставяйки се на средновековните мислители, смята, че няма вродени идеи и знания, съществували у хората при раждането им, а човешкото знание и информация се дължат изцяло на сетивата. Така знанието на всеки един човек се натрупва с нарастването на неговия личен опит в буквален и преносен смисъл. Според Лок човешките възгледи и идеи могат да бъдат просто – дължащи се на всекидневния опит, или пък сложни – продукт на целенасочени умствени упражнения. Това, което хората знаят не е в заобикалящият ги свят, а е резултат на взаимодействието на разума им е резултат от взаимодействието на разума им със заобикалящия ги свят. В това отношение Лок се доближава до съвременната психологична теория на бихевиористите. Най-важното заключение на Лок като философ е, че човешката природа се променя с възрастта и може да бъде повлияна от околната среда както във физически, така и в обществен смисъл. Забележителното за Лок е, че той отхвърля християнските възгледи за първородния грях. Според него хората нямат нужда от Бог за спасение или от други божества за да си подобрят живота. Те могат да поемат съдбата си в собствените си ръце и това е лозунгът на Просвещението.
Дейвид Хюм
(1711 - 1767)
Според Хюм красивото и удоволствието съвпадат, той е предшественик на емотивизма. За него емоциите и чувството за удоволствие нямат познавателен характер. Емоцията е диаметрално противоположна на разума, тоест сферата на естетиката се изключва от сферата на разума. Емоция и чувство са пътища на красотата. Красотата съществува в духа, който съзерцава нещата; духът на всеки човек вижда различна красота. Ние не можем да определим субстанцията на нещата, но все пак можем да говорим за някакво общо чувство за красота. В нашето съзнание съществува този общ вкус, но това не е надежден метод за познанието му; има различни вкусове, различни нрави, обстоятелства, норми. Съществуват хора, които притежават съвършен, изящен вкус. Тези хора не могат да се отграничат по някакви критерии. Разумът разглежда нещата такива каквито са. Вкусът носи радост, страдание и активизира човека за действие. Критерий за красотата е удоволствието, емоцията, а не разумът.
Джордж Беркли
1685 – 1753 г.
Джордж Беркли е ирландски свещеник. Завършва най-значимата си философска творба преди да навърши тридесет години. Основната му цел в съчиненията, които пише, е да докаже, че материята не съществува. Твърди, че визуалните усещания могат да бъдат обяснени без да се предполагат външни материални субстанции. Според Беркли обектите, които виждаме са просто идеи в нашите умове и в този на Бога.


Готварска книга:Спагети с риба тон и доматен сос

Предлагам ви една много лесна и вкусна рецепта на паста с риба тон и доматен сос.
Необходими продукти за соса за 3-4 порции:
3-4 лъжици с връх доматено пюре
1 консерва риба тон от 160 гр.
2-3 с.л. зехтин
1 дафинов лист - може и без него
босилек
черен пипер
чесън - пресован, на гранули или на прах
сол на вкус
Паста около 300 гр. В случая съм използвала Pappardelle all'uovo, може да замените със спагети или всякакъв друг вид, който обичате.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
В тенджера смесете доматеното пюре с рибата и зехтина. Разредете с около 1 л. вода, подправете със сол, черен пипер, босилек, чесън и дафинов лист и оставете да се вари на среден огън до сгъстяване на соса.
Този сос може да приготвите както с доматено пюре, така и с доматен сос или пресни домати.
Също така, може да запържите рибата с доматеното пюре / доматен сос и след това да добавите водата, но аз предпочитам да няма много запръжки заради детето и го правя така.
Сварете пастата според указанието на пакета. Изцедете водата и смесете със соса.
Сервирайте и поръсете с пармезан.
Много често, приготвям предварително соса, така че дойде ли време за хранене, просто слагам тенджерата с вода за пастата и когато е готова, изцеждам водата и смесвам със соса.
Надявам се, че на тези , които обичат риба тон ще им допадне това мое предложение!


Tani paintball lodz

Paintball jest niezwykle interesującą formą rozrywki, dlatego sporo chętnych bierze udział w takiej grze. Przede wszystkim interesujące jest to dla mężczyzn, którzy mają skłonności do wspólnych azbaw. ["www.x-game.pl" Paintbal łódź] jest niezwykle lubiany z tego względu, iż tam istnieją do tego właściwe warunki. Przystosowane są tam odpowiednie place, na których uczestnicy gry mogą biegać. Paintbal łódź przystosowany jest zarówno do młodych, kilkuletnich chłopców, jak też dojrzałych panów. Paintball jest stosunkowo interesującą formą rozrywki, dlatego dużo ludzi bierze udział w tej grze. Szczególnie ciekawe jest to dla panów, którzy mają predyspozycje do wspólnych azbaw. ["www.x-game.pl" Paintbal łódź] jest dość ciekawy z tego względu, iż tam istnieją do tego świetne warunki. Przygotowane są tam specjalne miejsca, na których uczestnicy gry mogą biegać. Paintbal łódź przystosowany jest tak samo do młodych, kilkuletnich chłopców, jak też dojrzałych panów.Paintball jest dość interesującą formą zabawy, dlatego sporo chętnych bierze udział w tego typu grze. Niezwykle interesujące jest to dla panów, którzy mają skłonności do grupowych azbaw. ["www.x-game.pl" Paintbal łódź] jest szczególnie intrygujący z tego powodu, że tam istnieją do tego odpowiednie warunki. Przygotowane są tam odpowiednie miejsca, gdzie uczestnicy zabawy mogą biegać. Paintbal łódź przystosowany jest zarówno do młodych, kilkuletnich chłopaków, jak też dojrzałych panów.


Род Синура

Род Синура има колониална форма , видовете синтезират вещества принадлежащи към ароматните масла. Когато видовете се развиват могат да предадат на водата специфичен аромат- на теменужки, на гниещи вещества и най-често миризма на развалена риба.


Плувни басейни в София

Статията съдържа списък на закритите плувни басейни в София с актуална информация за тях към 7 август 2016 г.
*Басейн „Мадара“
*Закрит басейн при ПК „Диана“ (кв. Дианабад). Цена на еднократно посещение: 8 лв.
*Басейн „Олимпия“ при БСФС. Цена на еднократно посещение: 7 лв.
*Басейн „Спартак“. Цена на еднократно посещение: 12 лв. Работно време: от понеделник до неделя.
*Басейн „Академика“. В ремонт в следващите два месеца. Цена на еднократно посещение: 8 лв.

Спорт


Готварска книга: Бюрек от тиквички

Готварска книга: Рецепти
1 Приготвяне
Тиквичките се нарязват на тънки кръгчета или на тънко по дължина. Яйцата се разбиват в дълбок съд и се смесват с натрошеното сирене, киселото мляко и нарязания на дребно копър. Кръгла тавичка с диаметър ~ 24 - 26 cm или правоъгълна 24/35 cm се намазва с олио и се поръсва леко с брашно. Нарежда се плътно един ред от тиквичките, след което се намазват с олио (за предпочитане с четка) и се поръсват леко с брашно. Върху тях се нарежда втори ред и се повтаря процедурата с олиото и брашното. След това се нанася с лъжица тънък слой от плънката. След това по същия начин се нареждат тиквички и плънка до изчерпване на количествата. Най-отгоре по желание може да се настърже кашкавал след запичане на тиквичките. Пече се малко повече от 1 час във фурна при температура ~180°C.

Готварска книга