Сборник с математически доказателства/Чернова1

Сборник с математически доказателства/Чернова<<
1 Klassen und Funktionen von Ordinalzahlen
Die Existenz von Klassen ist in der von Neumann-Bernays-Gödel-Mengenlehre axiomatisch gesichert, wobei die Mengen spezielle Klassen sind (nämlich solche Klassen, die nicht nur Klassen sondern auch Elemente von Klassen sind). Die ZFC besteht dagegen ausschließlich aus Behauptungen, die Aussagen über Mengen treffen. Dennoch wird in der Zermelo-Fraenkel-Mengenlehre über Klassen gesprochen, wobei man darunter Abkürzungen von mengentheoretishen Formeln versteht. Die Formel "<math>\xi</math><math>{\!}^{\in}</math><math>K</math>" zum Beispiel interpreitert man für eine Klasse <math>K=</math><math>\{x|</math><math>{\!}^{\exist}</math><math>y(y</math><math>{\!}^{\in}</math><math>x)\}</math> als "<math>\xi</math> enthält mindestens ein Element". Wenn <math>\phi</math> eine mengentheoretische Formel ist, dann wird der Ausdruck <math>\{x|\phi\}</math>''Klassenterm'' genannt. Mittels Regeln für das Verwenden von Klassentermen in mengentheoretischen Formeln kann sichergestellt werden, dass Formeln, die Klassenterme enthalten und nach diesen Regeln gebildet sind, in ZFC zulässig sind. Auch Funktionen deren Argumentenbereich Klassen sind, lassen sich in ZFC definieren. Diese werden oft ''Klassenfunktionen'' genannt (''s. Hauptartikel'': Klasse). Eine Klasse ist wohlgeordnet, wenn jede ihrer Teilklassen kleinstes Element hat. <math>(\textrm{On},</math><math>{\!}^{\in}</math><math>)</math> ist eine transitive stark wohlgeordnete Klasse. Stark wohlgeordnet sind auch alle Teilklassen von <math>\textrm{On}</math>. Jede wohlgeordnete echte Klasse ist ordnungsisomorph zu <math>\textrm{On}</math>. Da jede wohlgeordnete Menge ordnungsisomoprh zu genau einer Ordinalzahl ist, existiert für jede wohlgeordnete Klasse <math>K</math> eine eindeutig bestimmte ähnliche Funktion <math>F</math> dessen Wertebereich <math>W</math> entweder <math>\textrm{On}</math> oder eine Ordinalzahl ist. Dieser Wertebereich kann als Indexbereich verwendet werden: <math>K=\{\kappa_\beta:=F^{(-1)}(\beta)|\beta</math><math>{\!}^{\in}</math><math>W\}</math>. Es gilt: <math>\kappa_\beta=\textrm{min}\{x</math><math>{\!}^{\in}</math><math>K|</math><math>{\!}^{\forall}</math><math>\eta<\beta(\kappa_\eta<x)\}</math>. Der Wertebereich <math>W</math> wird ''Kollabierung'' von <math>K</math> genannt (''s. Hauptartikel'': Isomorphiesatz von Mostowski). Die inverse Abbildung <math>F^{(-1)}</math> heißt Wertverlaufsfunktion der Klasse <math>K</math> (engl. ''enumerating function''). Funktionen, deren Argumentenbereich ein Anfangstück <math>\{</math><math>\eta</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>|\eta<\xi\}</math> ist, heißen ''transfinite Funktionen'' (oder auch ''Folgen'') ''vom Typ''<math>\xi</math>. Wenn jeder Funktion vom beliebigen positiven Typ eindeutig eine Ordinalzahl zugeordnet wird, dann spricht man von einem ''Funktional''. Klassenfunktionen mit Argumentenbereich <math>\textrm{On}</math> lassen sich auch als Funktionale auffassen, deren Argumentenbreich auf Funktionen vom Typ <math>1</math> beschränkt ist. Von Interesse sind auch Folgen von Funktionen, die alle denselben Argumentenbereich haben. Jede solche Folge <math>(f_\xi(\eta))_{\xi<\Lambda}</math> lässt sich als eine Funktion von zwei Variablen (auch ''Doppelfolge'' genannt) darstellen: <math>f_\xi(\eta)=F(\xi,\eta)</math>.
1.1 Limes
''Limes'' ist ein Funktional. Für jede Folge von Ordinalzahlen <math>B=(b_\xi)_{\xi<\Lambda}</math> ist <math>\beta=\textrm{lim }_{\xi<\Lambda}b_\xi</math> Limes von <math>A</math> genau dann, wenn <math>\!^\forall</math><math>\delta<\beta</math><math>\!^\exist</math><math>\eta<\Lambda</math><math>(\eta<\xi<\Lambda</math><math>\Rightarrow</math><math>\delta<b_\xi</math><math>\!^\leq</math><math>\beta)</math>. Nicht jede Folge hat einen Limes. Hinreichend dafür ist, dass die Folge einen monotonen Rest hat. Ist dieser Rest echt wachsend, so gilt
<math>\textrm{lim }_{\xi<\Lambda}b_\xi=\textrm{min }_{\eta<\Lambda}(\textrm{sup}</math><math>\eta</math> ≤ <math>\xi<\Lambda</math><math>b_\xi)</math>. Wenn die ganze Folge wachsend ist, dann ist
<math>\textrm{lim }_{\xi<\Lambda}b_\xi=\textrm{sup}</math><math>\eta</math> ≤ <math>\xi<\Lambda</math><math>b_\xi</math>. Echt wachsende Folgen von Limeszahltyp heißen ''Fundementalfolgen''. Zwei Fundamentalfolgen haben gleichen Limes genau, dann wenn ihre Wertemengen zusammengehörig sind. Falls <math>\textrm{lim}_{\eta<\Lambda}f_\eta(\xi)</math> für jedes <math>\xi</math> des gemeinsamen Argumentenbereiches der Funktionen der Folge <math>A=(f_\eta)_{\eta<\Lambda}</math> existiert, dann nennt man <math>F(\xi)=\textrm{lim}_{\eta<\Lambda}f_\eta(\xi)</math> die ''Grenzfunktion'' von <math>A</math>. Eine Funktionenfolge <math>(f_\eta)_\eta</math> von Funktionen mit Argumentenbereich <math>A</math> heißt ''monoton'', wenn für jede beliebige Konstante <math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>A</math> die Folge <math>(f_\eta(\xi))_\eta</math> monoton ist. Jede monotone Funktionenfolge hat eine Grenzfunktion. Hinreichendes Kriterium für
<math>\textrm{lim }_{\eta<\nu}\textrm{lim }_{\xi<\mu}F(\xi,\eta)=\textrm{lim }_{\xi<\mu}\textrm{lim }_{\eta<\nu}F(\xi,\eta)</math> ist, dass
<math>\nu</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}</math> und <math>\mu</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}</math>,
es eine <math>\lambda</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}</math> gibt mit der <math>\nu</math> und <math>\mu</math> konfinal sind und
alle Funktionen <math>f_\eta(\xi)=F(\xi,\eta)</math> und <math>g_\xi(\eta)=F(\xi,\eta)</math> monoton sind.
1.2 Konfinalität (als Relation)
Eine Ordinalzahl <math>\xi</math> heißt mit der Ordinalzahl <math>\eta</math>''konfinal'' (oder ''kofinal'') - in Zeichen: <math>\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta</math>, wenn es eine wachsende transfinite Folge <math>b=(b_\gamma)_{\gamma<\eta}</math> vom Typ <math>\eta</math> gibt, so dass <math>\xi=\textrm{min}\{\tau|</math><math>\neg</math><math>\!^{\exists}</math><math>\gamma<\eta</math><math>(\tau</math><math>\!^\leq</math><math>b_\gamma)\}</math>. Falls also <math>\eta=0</math> ist, dann ist auch <math>\xi=0</math>. Falls <math>\eta>0</math>, dann ist <math>\xi</math> die kleinste Ordinalzahl größer als alle Elemente einer wachsenden Folge vom Typ <math>\eta</math>. ''Konfinalität'' ist eine transitive, asymetrische und reflexive Relation. Folgende Zusammenhänge können bewiesen werden:*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>\!^\forall</math><math>\eta</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>(\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta</math><math>\Rightarrow</math><math>\xi</math><math>\!^\geq</math><math>\eta)</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi>0</math><math>\!^\forall</math><math>\eta>0</math><math>(\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta</math><math>\Rightarrow</math><math>(\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}</math><math>\Leftrightarrow</math><math>\eta</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}))</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>(1</math><math>\textrm{cf}</math><math>\xi</math><math>\Leftrightarrow</math><math>\xi=1)</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>(\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>1</math><math>\Leftrightarrow</math><math>(\xi>0</math><math>\!^\land</math><math>\xi</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}))</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>\!^\forall</math><math>\eta</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>((\xi>0</math><math>\!^\land</math><math>\xi</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim})</math><math>\Rightarrow</math><math>(</math><math>\!^\forall</math><math>\eta(0<\eta<\xi</math><math>\!^\land</math><math>\eta</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}</math><math>\Rightarrow</math><math>\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta))</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>\eta>0</math><math>(\eta</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}</math><math>\Rightarrow</math><math>(\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta</math><math>\Leftrightarrow</math><math>(\xi</math><math>\!^\geq</math><math>\eta</math><math>\!^\land</math><math>\xi</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}))</math>*<math>\!^\forall</math><math>\xi</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{On}</math><math>\eta>0</math><math>(\xi</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}</math><math>\Rightarrow</math><math>(\xi</math><math>\textrm{cf}</math><math>\eta</math><math>\Leftrightarrow</math><math>(\xi</math><math>\!^\geq</math><math>\eta</math><math>\!^\land</math><math>\eta</math><math>\!^\notin</math><math>\textrm{Lim}))</math>
Hinreichendes und notwenidiges Kriterium für die Konfinalität der Ordinalzahl <math>\xi</math> mit der Ordinalzahl <math>\eta</math>, falls <math>\xi</math> und <math>\eta</math> nicht beide isoliert sind, ist, dass <math>\eta</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}</math> und dass <math>\xi</math> Limes einer Fundamentalfolge vom Typ <math>\eta</math> ist.
1.3 Normale und halbnormale Funktionen
Der Limes <math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\lambda)=</math><math>\textrm{lim }_{\xi<\lambda}</math><math>f(\xi)</math>, falls er existiert, heißt für die Limeszahl <math>\lambda</math> und die transfinite Funktion <math>f</math> der ''Grenzwert'' von <math>f</math> an der Stelle <math>\lambda</math>.<math>f</math> heißt an der Stelle <math>\lambda</math>''stetig'', wenn <math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\lambda)=f(\lambda)</math>. Transfinite Funktionen, die an jeder Limeszahlstelle ihres Argumentenbereiches stetig sind, heißen ''stetige transfinte Funktionen''. Monotone stetige Funktionen heißen ''halbnormal'' und echt wachsende stetige Funktionen - ''normal''. Eine Funktion <math>f</math> heißt ''expansiv'', wenn <math>{\!}^{\forall}</math><math>\eta(\eta</math><math>{\!}^{\le}</math><math>f(\eta))</math>. Jede monoton wachsende Funktion ist expansiv. Die Funktionalgleichung <math>f(\eta+1)=g(f(\eta))</math> mit Anfangsbedingung <math>f(0)=\xi</math> hat genau eine halbnormale Lösung <math>f:\textrm{On}</math><math>\!^\to</math><math>\textrm{On}</math> für jede Ordinalzahl <math>\xi</math>, falls <math>g</math> eine expansive Funktion mit Argumentenbereich <math>\textrm{On}</math> ist. Für jede Ordinalzahl <math>\beta</math>, die ausserhalb des Wertebereiches der halbnormalen Funktion <math>h</math> liegt, aber keine obere oder untere Schranke dieses Bereiches ist, hat die Klasse <math>\{\xi|h(\xi)<\beta<h(\xi+1)\}</math> ein Maximum. Für jede monotone Funktion <math>f</math> existiert eine ''zu''<math>f</math>''gehörige halbnormale Funktion''<math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math>, die man forlgendermaßen definiert:
*<math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\xi)=f(\xi)</math> für endliche <math>\xi</math>,
*<math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\lambda)=</math><math>\textrm{lim }_{\xi<\lambda}</math><math>f(\xi)</math> für Limeszahlen <math>\lambda</math>*<math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\xi+1)=f(\xi+1)</math> für transfinite <math>\xi</math>, falls <math>\textrm{max}\{\lambda|\xi</math><math>\!^\geq</math><math>\lambda</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}\}</math> eine Stetigkeitstelle von <math>f</math> ist,
*<math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\xi+1)=f(\xi)</math> für transfinite <math>\xi</math>, falls <math>\textrm{max}\{\lambda|\xi</math><math>\!^\geq</math><math>\lambda</math><math>\!^\in</math><math>\textrm{Lim}\}</math> eine Unstetigkeitstelle von <math>f</math> ist.
Es gilt:
*<math>\!^\forall</math><math>\xi(f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\xi)</math><math>\!^\leq</math><math>f(\xi)</math><math>\!^\leq</math><math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math><math>(\xi+1))</math>.
*Falls <math>f</math> echt wachsend ist, dann ist <math>f</math><math>\!^{\!^\to}</math> normal.
Eine Ordinalzahl <math>\beta</math> heißt ''Wachstumsstelle'' der monotonen Funktion <math>f</math>, wenn <math>\!^\neg</math><math>\!^\exist</math><math>\xi<\beta</math><math>(f(\xi)=f(\beta))</math>. Die geordnete Folge der Wachstumstellen einer halbnormalen Funkion ist normale Funktion, die Zahlen erster Art auf Zahlen erster Art abbildet. Jede Funktion vom Typ kleiner <math>\omega_1</math> ist Grenzfunktion einer Folge von stetigen Funktionen., Monotone Folgen von halbnormalen Funktionen haben halbnormale Grenzfunktionen.
2 Spezielle Ordinalzahlen und Klassen von Ordinalzahlen
Eine Ordinalzahl <math>\beta</math><math>{\!}^\in</math><math>K</math> heißt ''Fixpunkt'' der Funktion <math>F:</math><math>K</math><math>\!^\rightarrow</math><math>\textrm{On}</math>, falls <math>F(\beta)=\beta</math>. Die Funktion <math>F</math> heißt ''expansiv'', wenn <math>{\!}^{\forall}</math><math>\eta<\xi(\eta</math><math>{\!}^{\le}</math><math>F(\eta))</math>. Jede monoton wachsende Funktion ist expansiv. <math>F</math> heißt ''stetig'', wenn <math>F(\lambda)=\textrm{lim}_{\eta<\lambda}F(\eta)</math> für jede Limeszahl <math>\lambda<\xi</math>. Expansive stetige Funktionen mit ausreichend großem Definitionsbereich besitzen beliebig große Fixpunkte. Sei <math>\tau</math> ein Element von <math>K</math>. Die Ordinalzahlfamilie <math>\{\beta_n\}_{n=0,1,...}</math><math>{\cup}</math><math>\{\beta_\omega=E(\tau)\}</math>, definiert durch:
*<math>\beta_0=\tau+1</math>*<math>\beta_{n+1}=F(\beta_n)</math> für jedes <math>n<\omega</math>*<math>E(\tau)=\textrm{sup}\{\beta_n|n<\omega\}</math>
sei Teilklasse von <math>K</math>. Dann ist <math>E(\tau)</math> ein Fixpunt von <math>F</math>. Sei <math>\textrm{Fix}_{[\tau]}(F(\tau))</math> Bezeichnung für die Klasse der Fixpunkte von <math>F</math>. Es läßt sich zeigen, dass:
*<math>\textrm{Fix}_{[\tau]}(\tau+\gamma)=\{0\}</math> für jede <math>\gamma>0</math>,
*<math>\textrm{Fix}_{[\tau]}(\gamma+\tau)=\{\gamma\omega+\rho|\rho</math><math>{\!}^{\in}</math><math>\textrm{On}\}</math>, *<math>\textrm{Fix}_{[\tau]}(\gamma\tau)=\{\gamma^{\omega+\delta}|\delta</math><math>{\!}^{\in}</math><math>\textrm{On}\}</math>.
Die Fixpunkte der Funktion <math>F(\beta)=\omega^\beta</math> heißen Epsilonzahlen. Da <math>F(\beta)=\omega^\beta</math> expansiv und stetig ist, existieren beliebig große Epsilonzahlen. Die kleinste davon ist <math>\epsilon_0</math>. Sie ist abzählbar und Supremum der Folge <math>(\gamma_n)_{n=0,1,...}</math> definiert durch <math>\gamma_0=\omega</math> und <math>\gamma_{n+1}=\omega</math><math>\gamma_n</math>. Für jede abzählbare Ordinalzahl <math>\xi</math> exisitieren abzählbare Epsilonzahlen, die größer als <math>\xi</math> sind. Die Epsilonzahlen sind genau die Zahlen deren größter Exponent <math>\lambda_n</math> in ihrer Cantorschen Normaldarstellung gleich die Zahl selbst ist. Sei <math>\epsilon_\eta</math> die eindeutig bestimmte Epsilonzahl, für die <math>\textrm{ord}(\{\beta|\beta<\epsilon_\eta; \omega^\beta=\beta\})=\xi</math>. Es gilt <math>\epsilon_{\eta+1}=E(\epsilon_\eta)</math> für jede Ordinalzahl <math>\eta</math> und <math>\epsilon_\lambda=\textrm{sup}\{\epsilon_\beta|\beta<\lambda\}</math> für jede Limeszahl <math>\lambda</math>. Man kann zeigen, dass <math>\{\epsilon_\beta|\beta</math><math>{\!}^{\in} </math><math>\textrm{On}\}</math><math>=\{\beta>\omega|2^\beta=\beta\}=\{\beta>\omega|</math><math>{\!}^{\forall}</math><math>\eta</math><math>{\!}^{\forall}</math><math>\xi</math><math>(\eta<\beta </math><math>{\!}^{\land}</math><math>\xi<\beta</math><math>{\!}^{\Rightarrow}</math><math>\eta^\xi<\beta)\}</math>.
3 PROBE
abcd abcdabcd abcdabcd abcdabcd abcd
abcd <math>{\xi}</math>·<math>{\xi}</math> abcde
acbd <math>{\xi}</math>·<math>{\xi}</math> <math>{\xi}</math>·<math>{\xi}</math> abcd
abcdabcd abcdabcd abcdabcd abcdabcd abcd
<math>\textrm{lim }_{\xi<\Lambda}\beta_\xi=\textrm{min }_{\eta<\Lambda}(\textrm{sup}</math><math>\eta</math> ≤ <math>\xi<\Lambda</math><math>\beta_\xi)</math><math>\kappa</math><math>\Omega({\textrm{cf}(\xi)})</math>
abcde <math>f</math><math>(x)</math>
abcde <math>f</math><math>{\ }^{\!^\sim}</math><math>(x)</math>
abcde <math>f*(x)</math><math>\!^{\tilde{f</math><math>(x)</math><math>f(x)</math>
abcd
<math>\omega^{\omega^{\omega^{\omega}\!{\color{White}_{_{_{_{_{_{_{_.</math>abcd
abcd <math>\aleph\!\!{\color{White}_{_.</math>abcd
abcd <math>\R\!{\color{White}_{_.</math> abcde
abcd
<math>\R^2\!\!{\color{White}_{_{_{_{_.}</math>abcd
abcdefg abcdefg abcdefg abcdefg abcdefg abcdefg
abcdefg abcdefg
4 AAA
Seien <math>X</math> und <math>Y</math> Mengen, sowie <math>f</math>: <math>X</math><math>\to</math><math>Y</math> eine Abbildung von <math>X</math> nach <math>Y</math>.
<math>X</math> ist der Defintionsbereich einer Funktion <math>F</math> und <math>Y</math> eine Obermenge (Oberklasse) des Wertebereiches von <math>F</math>. Formal: <math>F</math>: <math>X</math><math>\to</math><math>Y</math><math>\Leftrightarrow</math><math>\textrm{Fun}(F)</math><math>\land</math><math>\textrm{dom}(F)=X</math><math>\land</math><math>\textrm{ran}(F)</math><math>\!^\subseteq</math><math>Y</math>,
wobei
<math>\textrm{Fun}(F)</math><math>\Leftrightarrow</math><math>\textrm{Rel}(F)</math><math>\land</math><math>\!^\forall</math><math>x,y_1,y_2(xFy_1</math><math>\land</math><math>xFy_2)</math><math>\Rightarrow</math><math>y_1=y_2)</math>
und
<math>\textrm{Rel}(F)</math><math>\Leftrightarrow</math><math>F</math><math>\!^\subseteq</math><math>(X</math><math>\cup</math><math>Y)</math><math>\times</math><math>(X</math><math>\cup</math><math>Y)</math>
und
<math>\textrm{dom}(F)</math><math>:=</math><math>\{x|</math><math>\!^\exist</math><math>y(xFy)\}</math>
und
<math>\textrm{ran}(F)</math><math>:=</math><math>\{y|</math><math>\!^\exist</math><math>x(xFy)\}</math>
5 PROBE2
<math>\!^{\color{Red}0}\!^{\color{Blue}1}\!^{\color{Blue}2}\!\!\!\!\!^{\ldots}{\ }^{\curvearrowleft\atop\ }{\ }^{\color{Blue}\eta-1}{\curvearrowleft\atop\ }{\ }^\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!^{\ldots}{\ }^{\curvearrowleft\atop\ }{\ }^{\color{Blue}((\xi-1)-1)-1}{\curvearrowleft\atop\ }{\ }^{\color{Blue}(\xi-1)-1}{\curvearrowleft\atop\ }{\ }^{\color{Blue}\xi-1}\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!{\ }^\ \ \!^\ldots</math>
6 Quellen und Bemerkungen
Kategorie:Topologie


Стопанска дейност в Лесковдол

Земеделието, редом с животновъдството, както и продуктите от тях, са били основните източници на доход за хората в Лесковдол. До откриването на ж.п. линията София - Роман жителите продавали продукцията си на пазарите в София, Ботевград и Враца, а впоследствие в Своге, след оформянето му като местен пазарен център. Освен това местните се трудели почти изцяло в района на селото и близките селища, главно в мините и кариерите, но също и в новооткритите предприятия в Своге. През миналия век лесковдолчани са работели също като прислуга в Своге и в София, както и като сезонни жътвари в Софийското поле.
Към момента в Лесковдол няма предприятия и жителите му са икономически зависими от общинския център и близките по-големи населени места.
1 Земеделие
Според данни от миналия век в Лесковдол, макар и малка, е имало производствена дейност, основно в земеделието, което било главният поминък и в което били заети почти всички жители. В средата на 30-те години в селото имало малко над 130 лични стопанства, които обработвали близо 6500 декара земя, разделена на около 1600 парчета. Обработваните площи съставлявали почти изцяло ниви и зеленчукови градини, както и малко лозя, като най-много на брой били стопаните, които разполагали с между 30 и 50 декара земя. Необработваемата земя съставлявала 122 декара пустеещи площи и едва 25 декара пасища, докато естествените ливади заемали 1279 декара. По оценка от 1940 година основно се отглеждали картофи - около 100,000 килограма годишно. Ръж и овес били другите култури, от които имало по-значителен добив. Нивите били 4000 декара, а зелечуковите градини 12 декара. През земеделската 1942-1943 година пък били засети близо 1900 декара, от които най-много овес (604 декара), ръж (516 декара) и картофи (289 декара), като имало и малко количество отглеждан коноп. Идните три земеделски години общата засята площ намалява с малко, като видът и процентът на културите се задържа, с изключение на картофите, които през 1946-1947 година са засети само 16,4 декара, а през 1947-1948 година 23,3 декара.
Земеделският инвентар в селото пък бил крайно ограничен - основно орала и плугове, като транспортът ставал почти изцяло с каруци. Към средата на 40-те години на 20. век в Лесковдол разполагали с около 60 орала, 80 трупици, 23 веялки, 1 триор, 5 сламорезачки, 25 центрофуги за масло и 3 за мед, докато от превозните средства били налични 49 дървени волски каруци и един-единствен камион.
Силно планинският характер на селото и пресеченият терен ограничавали възможността за допълнително развитие на земеделието - нивите били малки и разпръснати, като нерядко се налагало изсичането на цели гори за освобождаване на площи за сеитба. Недостатъчното количество земя предопределяло и нейното постоянно използване, без да се оставят угари, като това водело до допълнителното ѝ изтощаване. Именно поради бедните почви, по-неблагоприятния климат и липсата на гори за добив, местните стопани не успявали да изкарват достатъчно доход за препитание, заради което през годините част от тях се изселвали към Северна България, където условията за земеделие били значително по-добри.
След колективизацията и налагането на нарядите добивът намалява, като през 1948 година общо са засети едва 385 декара култури при наряд 1100. През следващите години добивът има леко покачване, но има и изключително слаби години, като например 1953 година, когато от нарядът е изпълнен едва на 11%. Производството на картофи пък спада драстично за сметка на ръжта, овеса, пшеницата и ечемика, които през следващите години стават основните култури, отглеждани в Лесковдол. Към 1957 година например засетите култури в декари са следните:
+ Декари засяти култури
Култура, до 31.12.1956 г., до 15.06.1957 г.
Пшеница, 362,1, -
Ръж, 254,3, 518,4
Ечемик, 126,5, 60,7
Овес, -, 459,1
Царевица за зърно, -, 194,8
Картофи, -, 62,8
Други зеленчуци, -, 18,3
Люцерна, -, 6,7
Средните добиви за същата година от основните култури са между 60 и 80 килограма от декар, с изключение на люцерната и картофите - 200 килограма от декар. През следващите години засетите декари остават почти непроменени, като обаче започва да се усеща и ефектът от изтощаването на почвите, следствие и от липсата на достатъчно естествено наторяване, повлияно от намаляването на животните в селото.
От 1963 година към културите, които се засяват в Лесковдол, пробно се добавя и тютюнът, поради благоприятните условия за неговото отглеждане. През 70-те години в селото вече се отглеждат в по-големи количества фасул, домати, чушки, чесън и цвекло, а в по-малки зеле, краставици, тикви, кромид лук. За 1980 година най-отглежданите култури са овес, картофи, фасул и царевица за зърно, следвани от ръжта и ечемика. В малки количества има насаждения от ягода, малини и грозде, а размера на обработваната земя за тази година е близо 4000 декара, като цялата се намира извън населените части. През 1984 година се обработват 3500 декара, като трите най-отглеждани култури са картофът, фасулът и царевицата за зърно. Към 1989 година обработваемата земя отново е близо 4000 декара, а изменение в количеството на отглежданите култури почти няма.
След идването на прехода и отпадането на нарядите земеделието в Лесковдол става изцяло за лични нужди, основно под формата на овощни и зеленчукови насаждения, които са почти изцяло съсредоточени в населените части.
1.1 Строгоохранителен периметър „Трескавец“
След ужасяващи поройни дъждове през лятото на 1929 и 1933 година, които застрашили железопътната линия при гара Бов, през април 1934 година биват обявени няколко строгоохранителни периметъра по поречието на река Трескавец, които обхващали целия ѝ водосборен басейн и се простирали в землищата на селата Бов, Желен и Лесковдол. В периметрите били забранени пашата и дърводобивът и почти напълно забранена земеделската дейност, като това довело до недоволство и притеснение у местните. Около 2520 декара от землището на Лесковдол попаднали в периметъра „Издримец“, а потърпевши били близо 40 семейства, които живеели, обработвали земя или пасели животните си в района и чието препитание било застрашено. Заради оспорванията през ноември 1935 година границите са частично променени, а всички периметри събрани в нов, носещ названието „Трескавец“.
След промяната в границите от Лесковдол близо 1600 декара попадали в периметъра, от които 220 декара ниви, 150 декара ливади, 800 декара частни гори и 450 декара пасища. Земеделието бива позволено на местните до предстоящето отчуждаване или заменяне на земите им. През 1942 година няколкото жители на Лесковдол, които живеели в обхванатите от периметъра местности, били изселени.
1.2 Овощарство
Преди по-масовото разпространение на овощарството в Лесковдол тук е имало основно местни сортове сливи и малък брой ябълкови, крушови и рядко черешови дръвчета, докато към средата на 60-те вече почти във всеки двор имало засадени овошки, включително от нови видове и сортове. Срещали се и саморасли малки горички от джанка, круша, орехи и лешници. Към 1968 година в селото били изброени 6 овощни градини, най-малко от цялата община, и 2560 овощни дръвчета, при едва 728 броя 10 години по-рано. През 1970 година Община Своге правила планове за целенасочено развитие на овощарството чрез създаване на овощни градини, като в Лесковдол било предвидено място за такава - 50 декара в махала Ра̀змерица, с планирано засаждане на 20 декара круши, по 15 декара сливи и вишни и 500 броя орехови дървета. Въпреки че този проект не е осъществен, през следващите години броят на плодовите дръвчета в Лесковдол рязко се увеличава, като преобладават сливовите, крушовите и ябълковите.
+ Сравнение в броя овощни дръвчета
Вид, 1947 година, 1957 година, 1971 година, 1980 година, 1988 година
Ябълка, 93, 205, 1124, 2137, 2380
Круша, 122, 217, 1013, 1861, 2041
Дюля, 6, 54, 176, 291
Мушмула, 5, 90, 127
Слива, 14, 284, 2123, 2681, 3571
Кайсия, 17, 49, 90
Праскова, 76, 272, 323
Череша, 10 (череша + вишна), 10, 171, 457, 487
Вишна, 10 (вишна + череша), 12, 171, 313, 408
Орех, 36, 185, 276, 288
Черница
Джанка, 2443, 2236, 2377
2 Животновъдство
Отвъд земеделието отглеждането на дребен и едър рогат добитък, както и продуктите от тези животни, са били другият важен отрасъл в Лесковдол. Поради благоприятните условия тук овцата била най-срещаното домашно животно, а след него по брой били говедата, козите и свинете. До Освобождението именно животновъдството е основното препитание на местните, като впоследствие бива изместено от земеделието, което се развива бързо заради новите оръдия за обработване на земята, както и заради разширяването на обработваемите площи. По време на комунизма за нуждите на стопаните в селото е отворен осеменителен пункт за добитъка. През 50-те и 60-те години броят на домашните животни рязко намалява, основно поради преминаването на работната ръка от селското стопанство към новооткритите в района промишлени предприятия, както и поради ограничаване на пасищата поради масовата залесителна дейност в селото. Към наши дни животновъдството в Лесковдол е единствено за собствени нужди.
+ Сравнение в броя домашни животни в Лесковдол по години
, 1873, 1888, 1893, 1900, 1905, 1910, 1920, 1939, 1946, 1949, 1961, 1971, 1983, 1989
Говеда и крави, 163, 147, 327, 244, 283, 180, 197, 251, 341, 385, 231, 126, 96
Овце, 1600, 1705, 2084, 1903, 2242, 1319, 1892, 1655, 1633, 614, 473, 477, 625
Кози, 913, 969, 771, 616, 326, 126, 135, 266, 97, 2, 6, 22, 43
Коне и кобили, 40, 45, 61, 103, 96, 93, 68, 59, 69, 62, 42, 5, 8, 8
Свине, 32, 63, 66, 68, 58, 66, 90, 88, 81, 87, 65, 11, 20
Птици, 122, 276, 454, 435, 262, 666, 895, 803, 881, 516, 404
Зайци, 7
Магарета, 12, 9
Пчелни кошери, 23, 57, 3, 66, 87, 31, 141, 83, 164
3 Кредитна кооперация „Изримец“
През пролетта на 1940 година в Лесковдол бива основана кредитната кооперация „Изримец“, кръстена на попадащия в селското землище връх Издремец. Според устава ѝ основните цели са били да:
# кредитира членовете си за стопанските им нужди
# развие и засили икономическата мощ между членовете си и населението
# организира за сметка на членовете си, или за своя сметка, доставката на стопански и домакински потреби
# организира за сметка на членовете си, или със съгласието на кредитора - Българска земеделска и кооперативна банка за своя сметка, обща продажба на земеделските произведения, както на местния, така и на чуждестранния пазар и пр.
Според първоначалните оценки основаването ѝ е удачно, тъй като в близост нямало подобно учреждение, а жителите били принудени да пътуват до отстоящия на около 10 километра Своге, за да продадат продукцията си. Допълнително се смятало, че жителите на съседното село Редина, както и на близкостоящите махали на Бов и Брезовдол също щели да се възползват от услугите на кооперацията, поради близкото ѝ за тях местоположение. В ревизионен документ от края на 1943 година, разглеждащ дейноста на Българската земеделска и кооперативна банка в района, кооперацията се споменава като „''още в организационен период''“. Няма данни кооперация „Изримец“ изобщо да е работила по същество или да е постигнала някоя от целите си. Отчасти това се дължи на трудово-горската производителна кооперация „Чукава“, която оперирала в съседното село Редина и била значително по-развита и утвърдена в района.
4 Магазини в Лесковдол
След политическите и икономически промени през 1944 година рединската кооперация „Чукава“, която функционирала в района, засилва значително дейността си и решава да открие кооперативен магазин. Той отваря врати в началото на 1945 година в стария център на село Редина, като е предвидено да обслужва и Лесковдол. Самият магазин първоначално бил разположен в помещение под наем, като към него имало и ресторант-пивница. Заради разрастване на дейността магазинът скоро сменил местоположението си в по-голямо помещение, отново находящо се в района. В края на 1946 година лесковдолчани подават искане до кооперацията да се отвори магазин и в тяхното село, но решението се оставя да бъде взето след година поради липса на обективни условия за създаването му. След промяната на границата между Редина и Лесковдол през 1948 година старият център на Редина и околните му махали, редом с кооперативния магазин, преминават към Лесковдол, но все още под управлението на кооперация „Чукава“. През 1953 година „Чукава“ се слива с общинската кооперация „Социализъм“ с цел оптимизиране на работата и оздравяване, което прехвърлило и контрола върху магазина и пивницата в Лесковдол в ръцете на кооперация „Социализъм“. От 1956 година в селския магазин започват да се предлагат само стоки от първа необходимост, с цел въвеждане на ред, а за неща като платове, обувки и други неспешни на потребителите се налагало да ходят до Своге. Впоследствие това изискване отпада и магазинът в Лесковдол става отново смесен.
През 1958 година започва подготовка за изграждането на кооперативен дом в селото, като целта била той да помещава селския магазин и прилежаща към него пивница, а на втория етаж да бъдат разположени читалището, здравната служба и пълномощничеството. Проектът е започнат заради липсата на специализирана зала за магазина в Лесковдол, който се приютявал в нехигиенични помещения под наем. Местното население снабдява част от необходимите материали и прави изкопа още същата година, но същинската част по строежа започва към края на 1959 година. За самия строеж са отпуснати 40,000 лева, които са само част от нужните, като за покриване на останалата част местните допринасят със собствен труд. В средата на 1961 година магазинната част от зданието вече помещава селския магазин и пивницата. Работата по помещенията на горния етаж обаче продължава, като той е завършен няколко години по-късно, в края на 1963 г., а цялостното довършване на кооперативния дом - обзавеждане, мазетата, построяването на парапети, подпорни стени и измазването на сградата - е приключено едва в края на 1968 година.
Плановете първоначално предвиждали откриване на втори магазин в селото в началото на 1959 година, но това се случва няколко месеца по-късно, като официалното решение за отварянето му е взето през март 1959 година. Самият магазин заработва в края на 1959 и началото на 1960 година в махала Попо̀в кладенец - една от най-големите махали на Лесковдол, като довършителните работи обаче продължават няколко години, а официално сградата е завършена и открита през 1966 година. Самото здание е на два етажа и освен за магазин служило и като млекосъбирателен пункт. Снабдяването със стоки, както и извозването на млякото, ставало по новооткрития коларски път между махалата и Своге, но нерядко, особено през зимата, се случвало да липсват стоки поради отдалечеността и високото му разположение - близо 950 м. надморска височина.
След искане на жителите на махала Кокелини бабки към кооперация „Социализъм“ за отваряне на лавка в тяхната махала, Общината правила планове за обособяване на такъв обект през 1973 година, като те обаче така и не биват осъществени.
Към днешна дата и магазинът в селото, и този в махала Попо̀в кладенец са затворени и не работят.
5 Кръчми
Преди в селото съществували няколко частни кръчми, които обаче затварят поради започналия процес на национализация, но също и заради влезлия в сила през 1947 година . След влизането му в силата единствената пивница в Лесковдол остава тази към селския магазин.
6 Услуги
През 1965 година, за пръв път след политическите промени от 1944 година и последвалата национализация, в Лесковдол било позволено на жителите да работят на частно, стига дейността им да е свързана с ковачество, шивачество и подковаване на добитък. Позволението било продиктувано от липсата на помещения и квалифициран персонал за отваряне на подобни предприятия в селото. Същата година започва да функционира и подвижна дърводелска група към трудово-производителната кооперация „9-ти септември“ в Своге, която посещавала Лесковдол за поправка на различни предмети от домакинствата. Няколко години по-късно тази дейност прераства в комплексно-приемателен пункт, който веднъж седмично посещавал селото. Докато функционирал пунктът предлагал множество услуги за населението, сред които вземане на дрехи за химическо чистене, текстилно боядисване, стъкларски услуги, поправка на обувки, ремонт на машини, апарати, мебели, уреди и други.
7 Воденици
При преброяването от 1888 година в селото са изброени 4 воденици, а при това през 1900 година 7 броя. Основната част от тях били съсредоточени в горното течение на Рединската река, по-конкретно в местностите Йовина орница, Трапо и Ранена ливада, но имало воденици и по река Селска, предимно под махала Гребеньо̀. Воденици е имало и в местностите Сръчник и Пенчова, а също и далеч от самото село, по поречието на река Дедов дол, северно от местността Припор.
Към 1950 година са определени нови такси, според които всеки собственик е трябвало да плаща по 1000 лева на камък годишно, като за Лесковдол се очаквали приходи от 9000 лева. Две години по-късно, във връзка със започналия процес на национализация, от Изпълнителния комитет на местния народен съвет на депутатите и трудещите се (МНСДТ) в Своге е взето решение за закриване на голяма част от водениците в района, въпреки че селищната мрежа е разпокъсана, а разстоянията между махалите големи. С решението са оставени да работят едва 6 воденици, само една от които била в Лесковдол.


Старобългарски писмени паметници

0.1 Ръкописи
0.1.1 Библейски текстове
0.1.1.1 Текстове от Новия Завет
0.1.1.1.1 Четвероевангелия, Четириевангелия
1. Зографско евангелие. X век. Открито е в Зографския манастир на Света гора от Виктор Григорович. През 1860 г. е дарено на руския император и сега се съхранява в Националната руска библиотека в Санкт Петербург (Глаг. 1). 288 листа пергамент. Началото и краят на ръкописа не са запазени. Има липси и в средата. Част от тези липси са били много стари и още през 11 век две изгубени тетради (16 листа или 32 страници) са били възстановени с глаголически текст. Този нов текст е написан върху по-стар също глаголически текст от X век (вж. Зографски палимпсест). През XIII–XIV век към ръкописа е бил прибавен синаксар, писан на кирилица. Така че до нас са дошли четири паметника, запазени като един кодекс – три старобългарски глаголически ръкописа и един среднобългарски кирилски текст. ''Издание'': Jagić 1879 (фототипно преиздание през 1954). ''Литература'': Добрев 1985е; Христова 2003.
2. Мариинско евангелие. X век, втора половина. Открито е от Виктор Григорович през 1844–1845 г. в скита „Св. Богородица“ на Света гора (Атон), откъдето носи името си. Днес се пази в Руската държавна библиотека в Москва, където попада от архива на В. Григорович (Григ. 6/Муз. 1689). Първите два листа се съхраняват във Виенската народна библиотека (Сигнатура Cod. Slav. 146). Съхранената част започва с Мат. 5:24 и завършва с Йоан. 21:17. Липсват два листа с текст от евангелието от Св. Йоан – Йоан. 1:1–23 и Йоан. 18:13–29. ''Издание'': Ягич 1883 (фототипно преиздание през 1960). ''Литература:'' Мострова 1995; Славова 2003.
3. Добромирово евангелие. XI век, край. Кирилски паметник. Наречено е така по името на един от тримата книжовници, които са го писали, поп Добромир. Сега се съхранява в три книгохранилища, разделено на няколко части. В края на XIX век, чрез Ватрослав Ягич, постъпва в Руската национална библиотека в Санкт Петербург. Тази част съдържа 182 пергаментни и 14 хартиени листа с писмо от 14 век. Един от хартиените листове възстановява ранна липса в текста, а другите са синаксар. В манастира „Св. Екатерина“ се пазят две части от паметника, 23 пергаментни листа (под Nο 43) и 12 листа, открити през 1975 г. (сигн. Slav. 7/N). Два листа от паметника се съхраняват във Френската национална библиотека (сигн. Slav. 65). Писмото е архаично, със следи от глаголическо влияние в правописа и графиката. Езикът на паметника е преходен тип между старобългарския и среднобългарския. По фонетични и лексикални черти може да се приеме, че той произхожда от тогавашните югозападни български краища. Издания: Алтбауер 1973 (фототипно); Велчева 1975 (старата Синайска и Петербургската част); Станчев 1981 (Парижката част); 1988: 111 – 112, 317 – 334 (новата Синайска част); Велчева 1991 (диплом. издание на новата Синайска част). Литература: Jagić 1898 – 1899; Иванова-Мавродинова, Мавродинова 1999: 56–60; Икономова 2003.
0.1.1.1.2 Изборни (служебни) евангелия
4. Савина книга. X век, първа половина. Кирилски ръкопис. Наречен е така на името на някой си поп Сава, който е упоменат в две приписки на л. 48 и на л. 54. Запазени са 129 листа от ръкописа. Съдържа кратко изборно евангелие с месецослов. Липсват началото и краят на ръкописа. Има липси и в средата. Тези липси са възникнали постепенно и са били допълвани на два пъти – през XI и през XIV век в Русия. Ръкописът е открит за науката в манастир близо до Псков и е пренесен в Москва. Сега се съхранява се в Руския държавен архив за стари актове (РГАДА) в Москва (фонд 381, No 4). ''Издания'': Щепкин 1903; Князевская, Коробенко, Дограмаджиева 1999. ''Литература'': Щепкин 1899; Погорелов 1927; Sławski 1963, 1978; Новикова 1967, 1968; Дограмаджиева 2003; Христова 2003.
5. Ватикански палимпсест. X век, първа половина. Кирилски текст. Това е долната част на гръцко изборно евангелие от XII–XIII век. Разчетени са частично или в по-голям обем 93 листа от описаните 99, които са кирилски палимпсест. Съхранява се във Ватиканската библиотека (Vat. Gr. 2502). Издание: Кръстанов, Тотоманова, Добрев 1996. Литература: Mussakova 1994; Тотоманова 2000, 2001, 2003а; Джурова 2002; Мъжлекова 2004, 2005.
6. Охридски листове. X век. Паметникът е открит през 1845 г. в Охрид от Виктор Григорович. Съдържа два листа от изборно евангелие. Съществува мнение, че ги е писал един от книжовниците, които са участвали в написването на Синайския псалтир. Съдържа четива за дните от Страстната седмица, неделя от първата седмица и за понеделник на втората седмица след Великден. Ръкописът се съхранява в Одеската държавна научна библиотека (сигн. 1/2 /532/). Издания: Ильинский 1915; Lysaght 1982. Литература: Дограмаджиева 1995; Христова 2003.
7. Листове на Ундолски (Ундолски листове). X век. Кирилски паметник. Оцелели са само два листа от това изборно евангелие. Някога притежание на Вукол М. Ундолски, сега ръкописът се съхранява в Руската държавна библиотека в Москва (сигн. Фонд 310, Унд. 961). Паметникът е написан със старинно висящо, наклонено, уставно писмо. ''Издания'': Карский 1904, Минчева 1978: 18-24. Литература: Минчева 1995; Христова 2003.
8. Асеманиево евангелие. X век, край – XI век, начало. Глаголически паметник. Името си носи от ориенталиста Йозеф Симони Асемани, който открива ръкописа в Иерусалим и го предава през 1736 г. във Ватиканската библиотека, където се съхранява и до днес (сигн. Vat. Slav. 3). Ръкописът се състои от 158 листа и съдържа освен евангелския текст синаксар с дати за помен. Наред с други светци са отбелязани св. Кирил, св. Методий и св. Климент Охридски. Издания: Vajs, Kurz 1929 (фототипно), Vajs, Kurz 1955 (в кирилска транслитерация), Иванова-Мавродинова, Джурова 1981 (цветно фототипно издание). Литература: Минев 1985; Икономова 2003.
9. Боянски палимпсест. XI век. Глаголически паметник, съхранен като долен пласт от среднобългарско кирилско евангелие от XIII век (Добрев 1972; Славова 2003). Открито е през 1945 г. oт Виктор Григорович в Боянската църква край София. Кирилският паметник съдържа 106 листа. Част от глаголическия текст (26 страници) е разчетена и издадена в кирилска транслитерация. Днес се пази в Руската държавна библиотека в Москва (сигн. фонд 87, № 8 /M. 1690/). Издание: Добрев 1972. Литература: Добрев 1985.
10. Зографски палимпсест. XI век. Глаголическият текст на вмъкнатите две тетради от Зографското евангелие. От този изборен евангелски текст са разчетени 6 страници, които съдържат части от Евангелието според Матея. Издание: Добрев 1971 (с кирилска транслитерация). ''Литература'': Добрев 1985.
11. Синайски палимпсест (Fragmentum Sinaiticum). XI век. Глаголически паметник. Долната част на л. 45 от кирилски ръкопис. 1 лист, който съдържа откъс от изборно евангелие (Мат. 13: 28–30, 36–42, Марк. 5: 26). По текст е близък до Асеманиевото евангелие. Съхранява се в Синайския манастир “Св. Екатерина” (сигн. Slav. 39/O). ''Издания'': Altbauer, Mareš 1980; допълнения и поправки у Koch 1983 и Велчева 1999: 102-107. Литература: Altbauer, Mareš 1981; Дограмаджиева 2003.
0.1.1.1.3 Текстове от Апостола
12. Енински апостол. X век. Кирилски ръкопис. Изборен (служебен) апостол. Открит е при ремонт на църквата „Св. Параскева“ в с. Енина, Казанлъшко. Състои се от 39 листа, много от които са частично запазени. Писмото е старинен устав, с наклон вдясно и висящо писмо. Срещат се глаголически букви. Апостолският текст на много места е фрагментарно запазен. Между апостолските четения са разположени прокимени, тропари и типикарски указания. Съхранява се в Народната библиотека „Св. Св. Кирил и Методий“ в София (сигн. НБКМ 1144). ''Издания:'' Мирчев, Кодов 1965; Кодов 1983 (цветно фототипно издание). ''Литература'': Дограмаджиева 1985; Икономова 2003г.
0.1.1.2 Текстове от Стария Завет
0.1.1.2.1 Псалтири
13. Синайски псалтир. X век. Глаголически паметник. Открит е и се съхранява в манастира „Св. Екатерина“ на Синайския полуостров (сигн.: MS 38, MS 2/N). Писан е от не по-малко от седем основни книжовника с архаично, не напълно кръгло глаголическо писмо. По-голямата част от тях са писали с висящо писмо. Текстът изобилства с употреба на кирилица на много места в ръкописа. През 1975 г. в манастира се открива още една част от паметника (32 листа) и сега той обхваща 209 л. В сегашния си вид той съдържа всичките 151 псалма, 14 библейски песни, молитвата „Отче наш“, Утринната песен (Господнята молитва) и началото на Чина на вечернята. В езика на текстовете могат да се разграничат два пласта – архаичен, в който личат следи от езика на Псалтира, възникнал в Моравия и Панония по времето на св. Методий и по-нов, източнобългарски, който се свързва с паметници като Зографското евангелие и Супрасълския сборник. Текстът е най-близък до първоначалния Кирило-Методиев превод. ''Издания'': На старата част – Северьянов 1922, Altbauer 1971 (фототипно); На новата част – фототипно 1988: 87–90, 249–282; дипломатическо издание с транслитерация на кирилица – Mareš 1997. ''Литература'': Илчев 1979, 1980; Бояджиев 2003; Пенкова, Карачорова 2003.
14. Псалтир на Димитър. XI век. 145 листа. Глаголически паметник. Открит през 1975 г. по време на ремонт в манастира „Св. Екатерина“ на Синайския полуостров, където се съхранява (сигн. 3/N). Наречен е така въз основа на приписката на първия лист. Ръкописът съдържа текста на всички псалми, молитви, а също така неканонични текстове (например „Молитва за вълка да не влиза в кошарата“), най-древния славянски лечебник с редки или уникални медицински рецепти и няколко абецедара, от които един глаголически. Представител на късната българска глаголица. Писан е най-малко от трима души с висящo глаголическо писмо и няколко различни правописни системи. Подобно на Синайския псалтир се срещат много кирилски написания, включително и смесена употреба в рамките на една и съща дума. Отделни заглавия са написани изцяло на кирилица. Издания: Miklas 2012 (фототипно); Marti 1999 (издание на глаголическия абецедар); Добрев 1990: 12–13, 17–20; Добрев, Славова 1995 (част от молитвите); Dobrev 1989–1990; Добрев 1990а: 13–17; Rosenschon 1994; Велчева 1991б, 1999; Добрев, Славова 1995: 66–67 (издания на текста на лекарственика). Литература: 1988: 91–100, 192; Mareš 1993; Rosenschon 1994; Велчева 1999: 92–96; Mareš 2000: 591–601; Димова 2014; Dimova 2014.
0.1.2 Други богослужебни книги
0.1.2.1 Требници и мисали
15. Киевски листове. X век, първа половина. Образец на моравската редакция на старобългарския език. Намерени са в Йерусалим и са пренесени в Киев, откъдето е и името им. Съдържат 7 страници превод от латински на мисал (требник) и представлява сакремантар – кратки молитви за десет меси. Древната част на ръкописа е дело на двама души, които пишат със старинна, ъгловата глаголица и висящ почерк. Първата страница е писана по-късно с кръгла глаголица (вероятно през XI век) и съдържа откъс от Посланието на апостол Павел до римляните (13: 11–14, 14: 1–4) и Молитва към Богородица. Днес ръкописът се съхранява в Централната научна библиотека на Украинската академия на науките (сигн. ДА /П 328/). Издания: Нiмчук 1983; Schaeken 1987. Литература: Минчева 1995; Славова 2003.
16. Синайски евхологий (требник, молитвеник; Euchologium Sinaiticum). X век. Глаголически паметник. Вероятно фрагментът (1 л.) познат като Синайски служебник (Fragmentum liturgiarii sinaiticum) e част от същия ръкопис. От паметника липсват около 160 листа от неговото начало. По-голямата му част днес се съхранява в Синайския манастир „Св. Екатерина“, където е открит през средата на XIX век от архимандрит Порфирий Успенский и дякон Н. Крилов (MS 37). Те занасят три листа от паметника в Русия и сега те се намират в Санкт Петербург – един от тях в библиотеката на Руската академия на науките (сб. на И. И. Срезневский, No 19, сигн. 24.4.8), а другите два – в Руската държавна библиотека (Сб. на П. Успенский, Глаг. 2). През 1881 г. Н. П. Кондаков посещава Синайския манастир и също взема един лист. Днес той също се пази в Руската държавна библиотека (сб. на Н. П. Кондаков, Глаг. 3). През 1975 г. се откриват нови 28 листа от паметника, които сега се съхраняват в манастира (сигн. MS 1/N). Заедно с всичките си части днес ръкописът обхваща 133 л. Съдържа молитви и треби по различни поводи (за жетва, за сеитба, за гроздобер, над замърсен кладенец, над болни и недъгави и мн. др.) и чинове (молитвени последования), както и „Заповеди на светите отци“ (списък от наказания, пенициал). Според проучванията от последно време в ръкописа се съдържат текстове, които са превод от гръцки, латински (списъкът от наказания), a вероятно и от старовисоконемски (чинът за изповедание). Издания: Frček 1933–1939 (с гръцки паралелни текстове); Nachtigal 1941-1942; Tarnanidis 1988: (фототипно издание на новооткритата част). ''Литература'': Лалева, Бояджиев 2003; Пенкова, Цибранска 2003; Пенкова 2008: 25–37.
17. Синайски мисал (Missale Sinaiticum). X век. Глаголически паметник. 80 листа. Открит през 1975 г. в манастира „Св. Екатерина“ на Синай. Ръкописът е много повреден от влага и четлив само на отделни места. Съдържа молитви по римски образец. Писмото на паметника показва голяма близост със Синайския евхологий, а според някои учени дори е идентичнo с това на требника. Издание: Неиздаден. Литература: Tarnanidis 1988: 103-108, 194-195 (описание и снимка); обзор на мненията у Schaeken 1998: 364-365; Велчева 1999, 2003.
0.1.2.2 Минеи
18. Миней (празничен миней, Синайски малък миней). XI век. Глаголически паметник. 2 листа. Последование на службата за Йоан Кръстител (част) и Канон за Петър и Павел. Представител на късната българска глаголица с едноеров правопис (само с ъ) и четири знака за назални гласни. Открит в Синайския манастир “Св. Екатерина” през 1975 г., където се пази под сигн. MS 4/N. Цялостно не е издаван. ''Издания'': 1990: 91–97 (канонът); Велчева 1999: 96-99 (издание на страниците от снимката у 1988). Литература: Tarnanidis 1988: 100–102 (описание), Table 11 (снимка на л. 1v-2r), срв. и Schaeken 1998: 362–363; Велчева 1999, Tarnanidis 2003.
0.1.2.3 Октоиси
19. Петербургски октоих (Ленинградски палимпсест, Санкт-Петербургски октоих). XI век. Глаголически паметник, писан с късна глаголица. Долният слой на среднобългарски богослужебен сборник от XIII век, писан върху глаголически текст. Съдържа отделни тропари от канони на октоиха. Пази се Руската Национална библиотека, Санкт-Петербург (сигн. Q.п.I.64). ''Издание'': Цялостно издание липсва. Части са издадени у Lunt 1958 и Велчева 1999: 117-119. ''Литература'': Велчева 1995, 1999.
0.1.2.4 Триоди
20. Кодов триод. Триоден фрагмент. XI век, край. 1 лист. Открит от Христо Кодов през 1963 г. в Габрово. Съдържа част от , трипесеннец за утренята в четвъртък на предпостната седмица. На обратната страна на листа има глаголическа приписка. ''Издание'': Кодов 1966; Велчева 1999: 129–130 (издание и коментар на приписката). ''Литература'': Попов 2003.
0.1.2.5 Жития, похвални слова, проповеди
0.1.2.5.1 Сборници
21. Супрасълски сборник (Ретков сборник). X век, средата. Кирилски сборник от жития на светци за месец март и църковни проповеди (хомилии) за триодния цикъл. Без начало и край. Текстът на ръкописа може да се раздели на отделни дялове, в зависимост от източниците на своето съставяне. Житията в първата част отразяват редакционни промени, които се свързват с Преславското книжовно средище. Съставен е от най-малко три източника, чиито преводи датират от различно време. На л. 207 се чете приписка от някой си Ретко, който според част от учените е книжовникът, писал основната част на ръкописа. В палеографско отношение се различават три почерка, които са от един тип – добре обработено, стоящо унциално писмо, което има своите паралели в редица гръцки ръкописи от края на IX в. Основният почерк е двуеров, но часттите на с. 129.30, 131.9–20 и 218.8–16 са писани с един ер. Ръкописът е открит за науката от М. Бобровски през 1823 г. в Супрасълския манастир до Бялисток, Източна Полша. Откривателят на ръкописа изпраща отделни листове на Б. Копитар във Виена, за да бъде проучен. След смъртта на Копитар 118 листа остават в неговия архив, а по-късно се озовават в Университетската библиотека на Любляна (Cod. Kop. 2). Други 16 листа са закупени от А. Бичков и днес се съхраняват в Руската държавна библиотека в Санкт Петербург (F.п.I.72). Останалите 151 листа попадат у полския граф Замойски и днес се намират в Националната библиотека във Варшава (сб. на граф Замойски, No 21). Общо ръкописът днес съдържа 285 листа. Има липси в началото на сборника и на няколко места в текста. Издания: Северьянов 1904, Заимов, Капалдо 1982–1983. Литература: Славова 2003; Стефова 2003.
22. Клоцов сборник. X век. Глаголически паметник. Състои се от 14 листа, част от някога много голям сборник, чието начало (предполага се около 488 листа) и край са загубени. Съдържа пет хомилии за Връбница и за някои от дните от Страстната седмица, като за един от текстовете не е открит гръцкия оригинал и се предполага, че е оригинално славянско произведение, вероятно на св. Методий. Две от словата са същите, както в Супрасълския сборник, но в друг превод. Писан е с висяща глаголица с преход към ъгловати начертания. В езика се наблюдават редица фонетични моравизми, които съжителстват с по-нови, преславски особености в лексиката. Следи от тази преработка на текста личи като че ли най-отчетливо при библейските цитати. Ръкописът е бил собственост на рода Франкопани от остров Крък в Далмация. През XIX век 12 от листовете са били притежание на граф Парис Клоц, който ги подарява на градския музей в Тренто, Италия, където се съхраняват и днес (сигн. No 2476). Другите два листа са били собственост на барон Андреас Ди Паули и днес се намират в музея „Ferdinandeum“ в Инсбрук, Австрия (сигн. Dip. 973). ''Издание'': Dostál 1959. ''Литература'': Смядовски 1995а; Мусакова 2000; Христова 2003.
0.1.2.6 Текстове от отделни автори
23. Рилски листове (Рилски глаголически листове). X век, втора половина. Глаголически паметник. Откъслек от текст с части от словата на Ефрем Сирин (306 – 373) и молитви за Великия пост. Ръкописът отразява първия превод на слова от книгата „Паренесис“. Писан е с кръгла висяща глаголица. По правопис и почерк има паралели най-вече с Асеманиевото евангелие и Синайския требник. В езика се наблюдава смесване на старинни с по-нови особености. Една част от ръкописа (1 лист и част от друг) е открита от Виктор Григорович в Рилския манастир и е известна като “Лист на Григорович”. Тя съдържа молитви. През 1880 г. Константин Иречек вижда отпечатъци върху дървените подвързии на Рилския сборник от 1473 г. През 1936 г. в подвързията на същия сборник Йордан Иванов открива нови два листа. Пази се в две библиотеки под три сигнатури: 1 л. и една част от лист 8 (Санкт-Петербург, РБАН 24.4.15, сбирка на И. И. Срезневский 62), 6 листа и няколко откъслека , включително и отпечатъци от глаголическия текст в подвързията на кирилски ръкопис 3/6 от 1473 г. (библиотека на Рилския манастир и в подвързията фрагментарно запазени листа и части от листове и два отпечатъка). Листът с молитви се пази в РБАН, Санкт-Петербург, сигн. 24.4.17 (сбирка на И.И. Срезневский 64). Издание: Ильинский 1909 (листът на Григорович); Гошев 1956 (целият текст в кирилска транслитерация). За атрибуцията вж. Смядовски 1980. Литература: Велчева 2003; Смядовски 2003.
24. Хилендарски листове. X век. Кирилски паметник. 2 листа. Откъслек от по-голям ръкопис, който не е добре запазен. Съдържа откъс от поучение на Кирил Иерусалимски (315-386). Отразява превод от гръцки, който е бил направен по времето на цар Симеон (893-927). Намерен от Виктор Григорович през 1844 г. в Хилендарския манастир на Света гора (Атон) и подарен от него на библиотеката на Одеския университет. Сега се съхранява в Одеската държавна научна библиотека (сигн. Р 1/533). ''Издания'': Кульбакин 1900, Минчева 1978: 24 – 39; Lysaght 1982: 135 – 142. ''Литература'': Велчева 2003; Минчева 2003в.
25. Македонски кирилски лист (Лист на Гилфердинг, Гилфердингов лист). X век, първа половина. Съдържа откъс от трактат за преводаческото изкуство от неизвестен славянски автор. Изказани са предположения за авторство на текста на Йоан Екзарх, Константин-Кирил Философ, Методий, Константин Преславски. Почеркът е архаично наклонено висящо писмо с близки паралели в Енинския апостол и Савината книга. Правописът на текста е едноеров, с малък ер и със следи от глаголическо влияние (например използва се само глаголическата буква за ю– ⱓ). Правописът показва връзка с Преславски епиграфски кирилски паметници от края на IX – първата половина на X век. Паметникът е в лошо състояние – пергаментът е силно повреден. Листът е открит от А. Ф. Гилфердинг през 1857 г. на Балканите, но къде по-точно не е известно. Смята се, че това става в Македония, откъдето произлиза и името му. Сега се съхранява в Библиотеката на Руската академия на науките в Санкт Петербург (сб. на И. И. Срезневский № 63, сигн. 24.4.16). Издания: Ильинский 1906; Vaillant 1948; Минчева 1978: 76 – 89, Минчева 1981; Добрев 1981. Литература: Trost 1973; Naumow 1975; Минчева 1995; Икономова 2003.
26. Зографски листове. X век. 2 листа. Откъслек от по-голям ръкопис. Кирилски паметник. Съдържат откъс от съчинение на Василий Велики за монашеските правила. Открити са от П. Лавров през 1906 г. в Зографския манастир, където се пазят и до ден-днешен. ''Издания:'' Lavrov 1926, Lavrov, Vaillant 1930, Минчева 1978: 39-45; Поповски, Петков, Бояджиев 2019: 23 – 36, 197 – 200; ''Литература'': Минчева 1985; Христова 2003.
0.2 Епиграфски паметници
0.2.1 Надгробни и възпоменателни надписи
1. Надпис на Лазар. Двуезичен гръцко-старобългарски надпис. IX век, край – X век, начало. Намерен през 1977 г. в манастира до Голямата базилика в Плиска. Издания: Georgiev 1978: 32-44; Malingoudis 1979: 119; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 151-153.
2. Кирилско-глаголически надпис на инок Манасий от с. Цар Асен, Силистренско. IX век, край – X век, начало. ''Издания'': Ангелов 1980; Попконстантинов 1982: 43-49; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 23-26.
3. Надпис на Антон. 921 г. Скална манастирска църква при с. Крепча, Търговищко. ''Издания'': Константинов 1977: 22-28, обр. 6а, 6б; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 48-50.
4. Надпис на Ана. Двуезичен гръцко-старобългарски надпис. X век. Намерен в местността „Селище“ в Преслав. Издания: Тотев 1966: 39-45, Malingoudis 1979: 25-26, Гълъбов 1980: 57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 186-187; вж. и Гюзелев 1967.
5. Надпис на Тудора. Открит при Кръглата църква на Преслав. X век. Издания: Миятев 1931: 395-398, обр. 6; Иванова 1955: 79-80, обр. 20; Гълъбов 1980: 56; Malingoudis 1979:43-44; Медынцева, Попконстантинов 1984:74; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 172-173.
6. Надпис на Чургубиля Мостич. X век. Намерен през 1952 г. в местността „Селище“ до Преславската крепост. Издание с коментар: Станчев 1955: 3-42, обр. 17, 18; Иванова 1955: 43-144; Malingoudis 1979: 32-36; Гълъбов 1980: 56-57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 184-185.
7. Надпис на Антуни. X век, край. Скална манастирска църква до с. Крепча, Търговищко. Издания: Константинов 1977: 19-22, обр. 5а, 5б; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 46-47.
8. Самуилов надпис от 993 г. (Надпис на цар Самуил). Намерен през 1988 г. в с. св. Герман на Преспанското езеро, Гърция. Поставен от цар Самуил за помен на своите роднини. ''Издания'': Успенский 1899; Иванов 1931: 23-25; Дуйчев 1940: 141; Иванова 1955: 60, обр. 13; Malingoudis 1979:39-42; Гълъбов 1980: 59-60; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 35-37.
9. Възпоменателен надпис за цар Самуил. 1014 г. Намерен през 2004 г. в с. Скрът, Петричко. ''Издания и превод'': Грънчаров, Смядовски 2004; Добрев 2007: 443–500.
10. Надпис на Пресиян от 1061 г. Намерен в Източна Словакия. Издание: Tkadlčik 1983; Димитров 2002; Виздал, Николов 2006.
0.2.2 Ктиторски и строителни надписи
11. Надпис, открит в развалините на църква до с. Избул (Теке Козлуджа), Плискoвско. IX век, край -X век, начало. ''Издания'': Иванова 1932-1933: 319-321, 1955: 98-99; Гълъбов 1980: 58; Медынцева, Попконстантинов 1984: 34, табл. IX; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 156-157.
12. Надпис на Павел Хартофилакс. X век, начало. На стената на кръщелнята в Кръглата църква в Преслав. ''Издания'': Миятев 1929: 115–116, обр. 3; Malingoudis 1979: 27–28; Гълъбов 1980: 55; Медынцева, Попконстантинов 1984:28-41; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 176–177.
13. Воденски надпис на цар Самуил. 988–989 г. ''Издание и превод'': Добрев 2007: 9–441.
14. Битолски надпис на Иван Владислав. 1015-1016 г. Намерен при събарянето на Чауш джамия в Битоля през 1956 г. Издания: Бурмов 1959: 84–86; Мошин 1966: 51-61; Заимов, Тъпкова-Заимова 1970; Гълъбов 1980: 60; вж. и Божилов 1971.
0.2.3 Летописни надписи
15. Добруджански надпис от 943 г. Намерен върху строителен блок от крепост при с. Мирча вода, Северна Добруджа. ''Издания'': Mareš 1951; Богдан 1958: 88–104; Malingoudis 1979: 29–31, Гълъбов 1980: 58; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 107–109; вж. и Гюзелев 1968; Божилов 1973.
0.2.4 Надписи с приписков характер
0.2.4.1 Надписи, свързани с богослужението
16. Богослужебен надпис с прокимени. Преслав. Съдържа утрените и вечерните прокимени на седмичното богослужение. Дните на седмицата са на старобългарски, а прокимените – на гръцки. IX–X век. Издания: Миятев 1931: 398–402, обр. 7, 8, 9; Гошев 1933: 233–251; Иванова 1955: обр. 19а и 19б; Гълъбов 1980: 58; Медынцева, Попконстантинов 1984: 71–74, обр. 17.1–3; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 178–182.
17. Гръцко-старобългарски надпис с текста на Пс. 53:3. Вътрешна страна на църквата в Равна, Провадийско. IX век, край – X век, начало. Издания: Попконстантинов 1984; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 214-217.
18. Вечерен прокимен на глаголица. На страната на Кръщелнята от Кръглата църква в Преслав. X век, начало. Издания: Миятев 1929: 1 14–115, обр. 2; Миятев 1931: 394–396; Иванова 1932: 227–230; Иванова 1955: 76; Медынцева, Попконстантинов 1984: 46–49, обр. 5; Константинова 1986: 100–104; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 168–169.
19. Имена на светци върху керемиди. Χ век. Намерени в църквата-костница в местността „Селище“ до Преславската крепост. Издания: Иванова 1955: 89-97, обр. 33; Гошев 1961: 102 – 104, обр. 101, 102.
20. Надпис срещу еретиците. Открит през 1947 г. до с. Гиген, Никополско. X век. Издания: Гошев 1961: 79 – 83, Malingoudis 1979: 37 – 38; Маргос 1984: 119-125; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 27 – 29.
21. Темнички надпис. Съдържа част от имената на 40-те Севастийски мъченици. X – XI век. Издания: Стоjановић 1913; Иванова 1955: 59 – 60, обр. 11, Гълъбов 1980: 59; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 103 – 105.
22. Първомайски надпис. Старобългарско-гръцки надпис с началото на Евангелието според Йоан. X – XI век. Издания: Заимов 1983; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 127 – 129.
23. Надпис с името на св. Климент, папа Римски. Вътрешна страна на църквата в Равна, Провадийско. IX век, край – X век, начало. Издания: Попконстантинов, Смядовски 1983; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 214 – 217.
24. Фрагменти от рисувани надписи върху белоглинена керамика. IX – X в. Намерени в Преслав. Издания: Господинов 1946: 85, обр. 35; Иванова 1955: 77 – 78, 86 – 87, обр. 16 – 18; Гълъбов 1980: 56; Медынцева, Попконстантинов 1984: 74 – 75, обр. 17, вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
25. Формулата „Исус Христос победи“. Мурфатлар, Румъния. Надпис върху църквата в манастирския комплекс. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 86 – 87.
26. Цитат от Мат. 26:31 (Марк. 14:27). Мурфатлар, Румъния. Надпис върху църквата в манастирския комплекс. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 88 – 89.
0.2.5 Отделни надписи с различна тематика
0.2.5.1 Бесарабски (Мурфатларски) надписи
Открити през 1960 – 1961 г. в манастирски комплекс в Северна Добруджа. Издания: Mihăilă 1964: 39 – 58 = Михаилэ 1964: 149 – 169; Barnea, Ştefănescu 1971: 114, 195, 203 – 221; Malingoudis 1979: 107 – 110; Гълъбов 1980: 58 – 59; Popkonstantinov 1986; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 61 – 102.
27. Глаголически надпис с името „Илия“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 72 – 73.
28. Кирилски надпис с името „Илия“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 72 – 73.
29. Надпис с дата 15 октомври. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 74 – 75.
30. Надпис на Симеон. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 76 – 77.
31. Надпис за църквата „Св. Георги“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 78 – 79.
32. Надпис за поклонение в църквата. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 80 – 81.
33. Надпис на Ян и Димиян. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 76 – 77.
34. Надпис „длъжни сме“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 90 – 91.
35. Надпис с вероятно упоменаване на името Ян. Мурфатлар, Румъния. Църква в манастирския комплекс. X век. Недобре запазен. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 94 – 95.
0.2.5.2 Варош
36. Надпис от 996 г. на Андрей. Върху колона от развалините на манастира „Св. Архангели“ край с. Варош, Прилепско (сега квартал на Прилеп). Издания: Иванов 1931: 26 – 28; Гошев 1961: 88; Гълъбов 1980: 60; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 243 – 244.
0.2.5.3 Крепча, Търговищко
37. Надпис на инок Момчил. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 52 – 53.
38. Надпис на Славомир. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 54 – 55.
39. Надпис на Герги Граматик. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. Кирило-глаголически. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 57.
40. Надпис на игумен Анани. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 54 – 57.
41. Надпис от скалната църква при с. Крепча, Търговищко (недовършен). X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 52 – 53.
0.2.5.4 Охрид
42. Надпис от църквата „Св. Архангели“ в Охрид. X – XI век. Издание: Иванов 1931: 53.
0.2.5.5 Преслав
43. Надпис на Ян от кръщелнята в Кръглата църква на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 195.
44. Надписи на Ян и Яков от източната част на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 196 – 197.
45. Надпис на дякон Илия от източната врата на Вътрешния град на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 198 – 199.
46. Надпис върху керамика с обозначение на вместимостта (9 литра). От местността „Манастир“ в Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 203; вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
47. Надписи на крепостната стена на Вътрешния град в Преславската крепост. X век. ''Издания'': Лисицов 1979: 181 – 182, обр. 10; Константинов 1980: 29 – 30.
48. Надпис с обозначение 22 февруари от местността „Селище“ в Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 202.
49. Надпис от 931 г. върху парче от глинен съд. Открит в Преслав. Издания: Ovčarov 1976; Допълнения: Malingoudis 1979: 121; Константинов 1980; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 204 – 205.
50. Надпис на Герги. X век. Преслав, южно от двореца. ''Издание'': Тотев 1966: 39-41, обр. 1; Гълъбов 1980: 57.
51. Надпис върху северната страна на кръщелнята в Кръглата църква в Преслав. X век. ''Издание'': Медынцева, Попконстантинов 1984: 43 – 46, обр. IV.3,4.
52. Фрагмент от старобългарски надпис върху керамична плочка. Преслав. X век. ''Издания'': Миятев 1929: 118, обр. 4.2; Миятев 1931: 392 – 393; вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
53. Надпис върху каменен блок от местността „Селище“ в Преслав. X век. ''Издание'': Константинов 1980: 294 – 295, обр. 8, 8а.
54. Надпис на Варгил. 1012–1013 г. ''Издание'': Майсторски 2003; срв. Павлов 2012.
0.2.5.6 Равна, Провадийско
55. Гръцко-старобългарски надпис на Марин. Външна страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 218 – 219.
56. Надпис с името Марина. Външна страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 220 – 221.
57. Отделни малки кирилски надписи (графити) от външната страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 222 – 225.
58. Надпис със споменаване на понеделник пладне. Външна страна на църквата в Равна. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 232 – 233.
0.2.5.7 Черноглавци, Шуменско
59. Глаголически надпис от с. Черноглавци, Шуменско. X век. Издание: Velčeva 2000: 45.
60. Надпис от 18 септември 8463 г. (954/955 г.) Издание: Балабанов, Тихова 2002; срв. и Тихова 2002.
0.2.5.8 Шумен
61. Надпис с думата „богоин“. Крепост на Шумен. IX век, край. Издание: Бешевлиев 1979: 225; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 242.
0.2.6 Амулети
62. Оловен кирилско-глаголически амулет против дявола. X век. ''Издание'': Попконстантинов 2004.
63. Оловен кръст – амулет от с. Голеш, Силистренско. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 31 – 33.
64. Оловен амулет от крепостта Крън, Казанлъшко. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 38 – 40.
65. Оловен амулет от острова Пъкуйул луй Соаре (Păcuiul lui Soare) близо до Силистра. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 121 – 126.
66. Оловен амулет от крепостта на Перник. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 133 – 138.
67. Старобългарско-гръцки оловен амулет от крепостта Пет Могили, Шуменско. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 139 – 142.
68. Оловен амулет от крепостта до с. Руйно, Силистренско. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 236 – 240.
69. Оловен амулет от сбирката на Националния исторически музей, София. Χ век. Послание на цар Авгар. Издание: Popkonstantinov 1999.
70. Оловен амулет от с. Одърци, Добричко. Χ век, втора половина. ''Издания'': Дончева, Попконстантинов 1988, 1994; Дончева-Панайотова 1999.
71. Оловен амулет от крепостта Кълъраш, Румъния. Χ – ΧΙ век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 17 – 21.
72. Оловен амулет от с. Орешак, Варненско. 10-11 век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 117-119.
0.2.7 Отделни имена и подписи върху печати, монети, медальони, керамика
73. Надпис на Показ върху амфора от Плиска. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 154 – 155.
74. Надпис върху парче от глинен съд. Χ век. Намерен през 1977 г. във Вътрешния град на Преславската крепост. ''Издание'': Марков, Лисицов 1981.
75. Надпис на Мартин от Преслав. Χ век. ''Издание'': Миятев, Иванова 1933: 220-221; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 200 – 201.
76. Лолин прешлен. Надпис върху глинен прешлен от вретено. Намерен край Кръглата църква в Преслав. Χ век. Издания: Миятев 1931: 402, 1932: 173; Иванова 1955: 80, обр.21; Медынцева, Попконстантинов 1984: 74, обр. 17.4; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 189.
77. Надпис върху дръжка от глинен съд. Намерен в Плиска. Издание: Михайлов 1955: 80–83, обр. 29.
78. Златен пръстен с надпис от Пазарджик. Χ век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 131 – 132.
79. Надпис върху печата на Георги Синкел. Οтпечатък от матрицата. Открит в местността „Селище“ в Преслав. ''Издания'': Герасимов 1935: 356, обр. 196, 197; 1955; 1976; Иванова 1955: 84 – 86, обр. 27; Гълъбов 1980: 57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 188.
80. Имена върху керамичен прешлен. Източно от църквата в Равна, Провадийско. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 228.
81. Надпис върху печат на цар Петър. Около средата на X век. Издание: Йорданов 2001: № 120, с. 65–66 за споровете относно автентичността му.
82. Имена от скалната църква при с. Крепча, Търговищко. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 58 – 59.
83. Имена от църквата при местността „Селище“ в Преслав. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 190 – 194.
84. Имена от външната страна на църквата в с. Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 226 – 227.
85. Графит на Нерад. Мурфатлар, Румъния. Върху страната на олтара в манастирската църква. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 92 – 93.
0.2.8 Абдецедари
86. Глаголическа азбука. Част. X век, начало. Издания: Гошев 1961: 61-66, обр. 53, табл. VIa, Viб; Медынцева, Попконстантинов 1984: 49 – 54, Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 166 – 167.
0.2.9 Отделни букви
87. Отделни глаголически букви върху страната на кръщелнята от Кръглата църква в Преслав. X век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 170 – 171.
88. Отделни глаголически букви от Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 212 – 213.
0.2.10 Съкращения
''КМЕ'': Кирило – Методиевска енциклопедия,
''КМЕ 1'': Петър Динеков (гл. ред.). 1985. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 1. София: БАН.
''КМЕ 2'': Петър Динеков (гл. ред.). 1995. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 2. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“.
''КМЕ 3'': Лиляна Грашева (гл. ред.). 2003а. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 3. София: БАН
''КМЕ 4'': Лиляна Грашева (гл. ред.). 2003б. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 4. София: БАН
''СЛЕР'': Донка Петканова (съст.). 2003. ''Старобългарска литература. Енциклопедичен речник.'' Второ преработено и допълнено издание. Велико Търново: Абагар.


Думи получени от Българската говореща азбука

Съдържание
1. Говореща българска азбука
30 Говореща българска азбука
Борислав Иванов Иванов
Статии:
- Предговор;
- Говореща азбука на прабългарите 1 - тук ще прочетете, какво общо има между българите и славяние; защо българският и руският езици имат толкова много общи думи;
- Говореща азбука на прабългарите 2 - в тази статия, авторът е подредил под формата на таблица думи получени от говорещата българска азбука те са около 40 страници.
- Приложение на прабългарската говореща азбука при опит за разчитане на прабългарски надписи;
- Накъде сочат боговете;
-Подредба на буквите в говорещата азбука на прабългарите - В тази статия ще намерите самата азбука, нещо написано за нея, първоначалния ред на буквите в азбуката и прочитане на написаното изречение, което се получава от тях;
31 БУКВИ
азбука, означава думи
1. Ъ, - тоз, онзи, е, да
2. Зъ, - огън, огнище, пек, топлина
3. Ръ, - много, пръст на ръката,тръстика
4. Къ, - женско, гънка, поражда, утроба, кълн, до
5. Тъ, - мъж, мъжко, баща, прави, носи, допринася
6. Лъ, - гръд, майка, извор, род, зърно, семка, дълъг, височина, планина
7. Нъ, - уста, ям, отвор, отваря, дава, на - дава, нов
8. А, - без, липсва, няма, свършва, спира
9. Дъ, - зъб, черупка, бял, плоча, острие, дъвча
10. Гъ, - дърво, растение, расте, изправен
11. И, - оставя, следа, резултат, външен, хвърля
12. Шъ, - ръка, длан, 5 - число
13. О, - месо, плът
14. Чъ, - нос, образ, лице, режа, част, 1 - число, мирис, стърчи
15. Бъ, - голям, по-възрастен, зрял, по-стар, по-, повече
16. Мъ, - собствен, има, притежава, мой, негов, прилича
17. У, - ухо, звук, чувам, тясно
18. Е, - вик, крясък
19. Ю, - покрив, покритие, крило, защита
20. Я, - смях, смея се
21. Ер, - листо, език
22. Ор, - камък, скала
23. Аъ, - малък, ситен, дребен
24. Йо, - очи, течност, вода, 2 - число
25. Ай, - небе, най-, най-висш, време
26. ГРъ, - земя
27. ТРъ, - търка, търкаля, стръмен, въртя
28. КРъ, - крак, свивам, въртя
29. БРъ, - клон, листа, платно, парцал
30. МРъ, - мърдам, мръщя се
32 Ъ - тоз, онзи, е, да
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Ъ Зъ - тоз огън, - тоз огън, - аз, ази, мизи
ЪЗъ Мъ - аз притежава собствен, - мой собствен, - аз съм
ЪЗъ ГРъ - ази земя, - земя на ази, - Загора, загата
ЪЗъ Къ - аз поражда, - поражда ази, народ на азите, - сакалиби
33 Зъ - огън, огнище, пек, топлина
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Зъ АЙ - огън небе, - огнено небе, сияние, зайда*/залязвам/, - сияя
Зъ Зъ - огън огън, - роднина, огнища, племе, мн. ч. звезди, - сестра, зиези, със, звезди
Зъ Нъ - огън уста, дава, - огнена уста, слънце, - съмва, зной, зънка / светулка/
ЗъНъ И - слънце остава навън, - залез, - заник
Зъ Ръ - огън много, - светъл, жълт, - зора,заран, сяра, царевица
ЗъРъ Къ - светлина поражда, - видимост, зрение, - зъркел, зрение
ЗъРъ Нъ - светлина дава, - сутрин, - заран
Зъ Къ - топлина поражда, - горещина
Зъ ТъРъ АъЧъ - светлина носи малко, - намалена светлина, - здрач
ЗъРъ МъАъ - жълт метал, - злато, - сърма
Зъ АъЧъ -огън малка част, - сач, - сач
Зъ ЛъНъ - огън дом, - поселение, селище, - селение, село
Зъ МъНъ - огън хляб, печен хляб, - самун
ЗъРъ МъАНъ - жълт метал, - злато, - сърма
Зъ ТъА ПъАНъ - изстудено желязо, изстудено желязо, стомана, - стомана
Зъ ТъА - топлина свършва, - студено, - студ
Зъ Дъ - печа плоча, - тухла, зид, стена
ЗъДъ Нъ - зид, здание, зидана къща, отваря, - здание, стан
ЗъНъ КъЕРъ - слънце шия, - блестяща шия, синигер, - синигер
ЗъНъ БъЮлъ - слънце було, - слънчево було, зюмбюл
34 Ръ - много, пръст на ръката,тръстика
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Ръ Тъ - много мъж, особен, - множество, редица, - рът, ритла, рота, ред
Ръ БъШъ - много опашка, - много опашки, писменост, - робош
35 Къ - женско, гънка, поражда, утроба, кълн, до
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Къ Къ - женско женско, - кака, - кака
Къ Бъ - жена голям, - жена зряла, - хубав
Къ Лъ - жена майка, - съпруга, - кала
Къ Тъ - гънка правя, - ръб, ъгъл, лък, удрям, - кът, лакът, скат, скатавам, кътник, катеря, скут
КъТъ Нъ - ъгъл уста, - ъгъл в устата, - кътник
КъТъ Ръ - ъгъл пръст, - кутре, - кутре
Къ Нъ - гънка уста, - свивам, гъна, сгъвам, - гъна, книга, гункам, кунка
Къ Ръ - гънка много, нагънат, набразден, сгърчен, - гърча, кърпа, кър
КъРъ Бръ - нагънат платно, - нагънато платно, - кърпа
КъРъ Мъ - бразда собствен, - набраздявам, ора, карам, - ора, карам
КъРъМъ ЧъИ - ора човек, - орач, - кормчия
Къ У - поражда ухо, - кука, - кука
КъУ Шъ - кука ръка, - плета, - кош, кошара, къща, кошер
КъУШъ ЕАъКъ - къща куче, - домашно куче, - куче
КъУ БъЕр - плета лист, - плетен лист, губер, ковьор, - губер, ковьор
КъУ Мъ - кука има, - закачен, пример, - кум
КъУМъ ИРъ - пример следва, - кумир, - кумир
КъУ Нъ - кука уста, - юзда, водя, управлявам, - конник, кон, такъми, хуни
КъУНъ ИЗъ - конник огнен блестящ, - кан, огнен водач, - хан, княз, канас ювиги
КъЮНъ ТъЛъ - кюнец връв, - връв в кюнец, свещ, - кандило
36 Тъ - мъж, мъжко, баща, прави, носи, допринася
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Тъ Тъ - баща баща, - татко, баща,, - татко, тате
Тъ Нъ - баща дава, - съпруг, стопанин на дом, господар
ТъНъ ГРъ - съпруг земя стопанин, - стопанин на земята, господар на земята, - Тангра
Тъ Лъ - мъжко дълъг, - змия, въже, връв, - дилом, тел, фитил
Тъ Мъ - обособява съдържа, - разделя, бройка, точно, преброен, - таман, таманя, алтем, читем, ехтем
Тъ Ръ - допринася много, - носи, дар, вътре, затварям, - тарга, торба, трудна /бременна/, дар, вътре, врата, търбух
ТъРъ Гъ - носи дърво, - дървена носилка, тарга, - тарга
ТъРъ МъАъКъ - носи трева, - търмък, - търмък
ТъРъ ОНъ - носи тяло, - стол, престол, трон, - трон, Търновград /престолен град/
ТъРъ Бъ - носи повече, - трупа, /тръба?/, - трупа, /тръба?/
ТъРъ Тъ - вътре прави, - действа от вътре, грижа, - дерт
ТъРъ ЙО Мъ - затваря очи собствени, - спи, - дремя
ТъРъ Къ - вътре поражда, - дреха, носия, - дреха, дрипа, дерт
ТъРъ БъКъ - носи мехур вътрешен, - вътрешен мехур, корем, - търбух
ТъРъ А - вътрешност без, - без вътрешност, дера, - дера, дарак, драка
37 Лъ - гръд, майка, извор, род, зърно, семка, дълъг, височина, планина
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Лъ Лъ - майка майка, - друга майка, леля, - леля
Лъ Нъ - гръд уста, - суча, гладен, лаком, гнездо-дом, стремеж, - ламтя, лумва, лоно, ламя, слюнка
Лъ БъЗъ - извор жар, голям огън, - вулкан, лава, Лабас /игра на думи - Лабас . вулкан лат. . велик кан / - жега
Лъ Шъ - високо ръка, - вдигам ръка, бия, лошо ми е, болка, шляпам, лош
38 Нъ - уста, ям, отвор, отваря, дава, на - дава, нов
съчетание от букви, - буквите означават, в съвр. език
Нъ Нъ - давам давам, - давам да сучи, /нене?/, - нанка, /няня, нене, нени ?/
НъНъ Къ - давам да суча женско, - /женски гърди ?/, - /ненка?/
Нъ Мъ - дава собствен, - на себе си, взима, /на мен? /, - отнема, снема,
Нъ Мъ А - дава собствен без, - няма, - няма
НъМъ ИРъ - вземам диря, - намира, - намира
Нъ ГъО - дава тяло, - дава на тялото, задоволява, удовлетворява, удоволствие, -нагон
Нъ Гъо А - задоволява липсва, - липсва удовлетворение, тъга, страда, любовна мъка, - нега, некъа
39 А - без, липсва, няма, свършва, спира
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
А Нъ -, - без отвор, гладък, - без отвор
А РъТъ - без множество, - без множество, отсъства
А Зъ - няма огън, - пепепел, - Пепеляшка,/ ash* - англ. пепел?/
А ЗъНъ - без слънце, - сянка, мрак, сянка, Асен, навъсен
А РъТъ - без множество, - без множеството, отсъства, -артък, артисва, канартикин /замества кана, когато той отсъства/
АЙНъ МъИНъ ден отдалечен, - отдалечен ден, бъдеще, - до амина
АБРъ Щъ - чист искам, - желая изчистване, прощавам, - прощавам, опрощавам
АЙ Лъ Тъ - небе висок обособен, - обособен според височината на небето, година, - а лето / година /
Аъ Чъ - малка част, - частица, част единица, - чупя, отчупвам
40 Дъ - зъб, черупка, бял, плоча, острие, дъвча
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
41 Гъ - дърво, растение, расте, изправен
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
42 И - оставя, следа, резултат, външен, хвърля
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
43 Шъ - ръка, длан, 5 - число
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
44 О - месо, плът
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
45 Чъ - нос, образ, лице, режа, част, 1 - число, мирис, стърчи
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
46 Бъ - голям, по-възрастен, зрял, по-стар, по-, повече
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Бъ Тъ - по-голям мъж, - бате, - бате, /Бъта баня - момкова баня?/
Бъ Щъ - искам повече, - искам повече, обичам, - баща, обичам
БРъ ЗъРъ - платно светло, - стъкло, прозорец, - прозорец
Бъ Зъ - по-голям огън, - палеж, жар, пожар, - игра на бъз, /запалка /
БъШъ Эъ - опашка огън, - пушек, - пушек
БъШъ КъИРъ - опашка следвам, - следвам опашка, знаме, - пешкир
БъОр ИЗъ - крепост блести, - огнена крепост, - Борис
Бъ МъИРъ - по-голям син, - по-горям син, - Памир
БъЗъ МъИРъ - огън син, - огнен син, - Безмер
БъБъ Зъ - стар огън, - въглен, - Бобошево
Бъ ИЛъ - голямо изобилие, - богатство, богат, зрял, благороден, - пиле жупан, боляр, Биляр, Плиска, плод
Бъ МъИНъ - по-стар отдалечен, - помен, спомен, - помен, спомен
Бъ Къ - голяма гънка, - мехур, ври, бака, издут, къдра, - бака, вакъл, бъклица, букла, бака
БъКъ Лъ - ври извор, - врящ извор, пъкъл, котел, - пъкъл, Вокил, вакъл /черен/
Бъ ЛъШъ, - по-лошо, плаша, - плаша
Бъ Шъ - голяма ръка, - опашка, - опашка
БъГъо ТъРъ - велможа вътрешен, - вътрешен боляр, - ботатур
Бъ Лъ - голяма планина висок, - планина, голям-велик, - Балкан, планина, велик
БъЛъ ГРъ - планина земя, - планинска земя, голяма велика земя, - България
БъЛъ КъНъ - планина гънка, - планина гънка, - Балкан
47 Мъ - собствен, има, притежава, мой, негов, прилича
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
48 Е - вик, крясък
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
49 Ю - покрив, покритие, крило, защита
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
Ю Лъ - покритие висок отгоре, - покрив, - аул, улама, улук
ЮЛъ Йо - покритие вода, - улей, - улей, улук
Ю Къ - покритие гънка, - гръб, отзад, - яка, як, яхам, яке
Юкъ БъИлъ - гръб боил, - охраняващ гърба; боил по охраната, - юк боил
Ю Ръ Тъ - покрив много мъж, - юрта?; съвещателна зала?, юрта?
50 Я - смях, смея се
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
51 Ер - листо, език
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
52 Ор - камък, скала
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
53 Аъ - малък, ситен, дребен
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
54 Йо - очи, течност, вода, 2 - число
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
55 Ай - небе, най-, най-висш, време
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
56 ГРъ - земя
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
57 ТРъ - търка, търкаля, стръмен, въртя
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
58 КРъ - крак, свивам, въртя
съчетание от букви, буквите означават, в съвр. език
{|
|- bgcolor=#f9f9f9
||Съдържание
|- bgcolor=#f9f9f9
|1. Говореща българска азбука
2. БУКВИ
Азбука:
Ъ
Зъ
Ръ
Къ
Тъ
|}
30 Говореща българска азбука
Борислав Иванов Иванов
Статии:
- Предговор;
- Говореща азбука на прабългарите 1 - тук ще прочетете, какво общо има между българите и славяние; защо българският и руският езици имат толкова много общи думи;
- Говореща азбука на прабългарите 2 - в тази статия, авторът е подредил под формата на таблица думи получени от говорещата българска азбука те са около 40 страници.
- Приложение на прабългарската говореща азбука при опит за разчитане на прабългарски надписи;
- Накъде сочат боговете;
-Подредба на буквите в говорещата азбука на прабългарите - В тази статия ще намерите самата азбука, нещо написано за нея, първоначалния ред на буквите в азбуката и прочитане на написаното изречение, което се получава от тях;
31 БУКВИ
{|
|азбука ||означава думи
|-
| 1. Ъ || - тоз, онзи, е, да
|-
| 2. Зъ || - огън, огнище, пек, топлина
|-
| 3. Ръ || - много, пръст на ръката,тръстика
|-
| 4. Къ ||- женско, гънка, поражда, утроба, кълн, до
|-
| 5. Тъ ||- мъж, мъжко, баща, прави, носи, допринася
|-
| 6. Лъ ||- гръд, майка, извор, род, зърно, семка, дълъг, височина, планина
|-
| 7. Нъ || - уста, ям, отвор, отваря, дава, на - дава, нов
|-
| 8. А ||- без, липсва, няма, свършва, спира
|-
| 9. Дъ ||- зъб, черупка, бял, плоча, острие, дъвча
|-
|10. Гъ ||- дърво, растение, расте, изправен
|-
|11. И || - оставя, следа, резултат, външен, хвърля
|-
| 12. Шъ||- ръка, длан, 5 - число
|-
|13. О ||- месо, плът
|-
|14. Чъ ||- нос, образ, лице, режа, част, 1 - число, мирис, стърчи
|-
|15. Бъ ||- голям, по-възрастен, зрял, по-стар, по-, повече
|-
|16. Мъ ||- собствен, има, притежава, мой, негов, прилича
|-
|17. У ||- ухо, звук, чувам, тясно
|-
|18. Е ||- вик, крясък
|-
|19. Ю ||- покрив, покритие, крило, защита
|-
|20. Я ||- смях, смея се
|-
|21. Ер ||- листо, език
|-
|22. Ор ||- камък, скала
|-
|23. Аъ ||- малък, ситен, дребен
|-
|24. Йо ||- очи, течност, вода, 2 - число
|-
|25. Ай ||- небе, най-, най-висш, време
|-
|26. ГРъ ||- земя
|-
|27. ТРъ ||- търка, търкаля, стръмен, въртя
|-
|28. КРъ ||- крак, свивам, въртя
|-
|29. БРъ ||- клон, листа, платно, парцал
|-
|30. МРъ ||- мърдам, мръщя се
|-
|}
32 Ъ - тоз, онзи, е, да
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
|Ъ Зъ - тоз огън ||- тоз огън || - аз, ази, мизи ||
|-
|ЪЗъ Мъ - аз притежава собствен||- мой собствен || - аз съм ||
|-
|ЪЗъ ГРъ - ази земя ||- земя на ази || - Загора, загата ||
|-
|ЪЗъ Къ - аз поражда ||- поражда ази, народ на азите || - сакалиби ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
33 Зъ - огън, огнище, пек, топлина
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
|Зъ АЙ - огън небе ||- огнено небе, сияние, зайда*/залязвам/ || - сияя ||
|-
|Зъ Зъ - огън огън ||- роднина, огнища, племе, мн. ч. звезди || - сестра, зиези, със, звезди ||
|-
|Зъ Нъ - огън уста, дава ||- огнена уста, слънце || - съмва, зной, зънка / светулка/ ||
|-
|ЗъНъ И - слънце остава навън ||- залез || - заник ||
|-
|Зъ Ръ - огън много ||- светъл, жълт || - зора,заран, сяра, царевица ||
|-
|ЗъРъ Къ - светлина поражда ||- видимост, зрение || - зъркел, зрение ||
|-
|ЗъРъ Нъ - светлина дава ||- сутрин || - заран ||
|-
|Зъ Къ - топлина поражда || - горещина || ||
|-
|Зъ ТъРъ АъЧъ - светлина носи малко ||- намалена светлина || - здрач ||
|-
|ЗъРъ МъАъ - жълт метал || - злато || - сърма ||
|-
|Зъ АъЧъ -огън малка част ||- сач || - сач ||
|-
|Зъ ЛъНъ - огън дом ||- поселение, селище || - селение, село ||
|-
|Зъ МъНъ - огън хляб ||печен хляб || - самун ||
|-
|ЗъРъ МъАНъ - жълт метал ||- злато || - сърма ||
|-
|Зъ ТъА ПъАНъ - изстудено желязо ||изстудено желязо, стомана || - стомана ||
|-
|Зъ ТъА - топлина свършва ||- студено || - студ ||
|-
|Зъ Дъ - печа плоча ||- тухла || зид, стена ||
|-
|ЗъДъ Нъ - зид ||здание, зидана къща, отваря || - здание, стан ||
|-
|ЗъНъ КъЕРъ - слънце шия ||- блестяща шия, синигер || - синигер ||
|-
|ЗъНъ БъЮлъ - слънце було ||- слънчево було || зюмбюл ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
34 Ръ - много, пръст на ръката,тръстика
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
|Ръ Тъ - много мъж, особен || - множество, редица || - рът, ритла, рота, ред ||
|-
|Ръ БъШъ - много опашка ||- много опашки, писменост || - робош ||
|-
|}
35 Къ - женско, гънка, поражда, утроба, кълн, до
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
|Къ Къ - женско женско ||- кака || - кака ||
|-
|Къ Бъ - жена голям ||- жена зряла || - хубав ||
|-
|Къ Лъ - жена майка ||- съпруга || - кала ||
|-
|Къ Тъ - гънка правя || - ръб, ъгъл, лък, удрям || - кът, лакът, скат, скатавам, кътник, катеря, скут ||
|-
|КъТъ Нъ - ъгъл уста ||- ъгъл в устата || - кътник ||
|-
|КъТъ Ръ - ъгъл пръст ||- кутре || - кутре ||
|-
|Къ Нъ - гънка уста || - свивам, гъна, сгъвам || - гъна, книга, гункам, кунка ||
|-
| Къ Ръ - гънка много ||нагънат, набразден, сгърчен || - гърча, кърпа, кър ||
|-
| КъРъ Бръ - нагънат платно ||- нагънато платно || - кърпа ||
|-
|КъРъ Мъ - бразда собствен || - набраздявам, ора, карам || - ора, карам ||
|-
|КъРъМъ ЧъИ - ора човек ||- орач || - кормчия ||
|-
|Къ У - поражда ухо ||- кука || - кука ||
|-
|КъУ Шъ - кука ръка ||- плета || - кош, кошара, къща, кошер ||
|-
| КъУШъ ЕАъКъ - къща куче ||- домашно куче || - куче ||
|-
|КъУ БъЕр - плета лист ||- плетен лист, губер, ковьор || - губер, ковьор ||
|-
|КъУ Мъ - кука има ||- закачен, пример || - кум ||
|-
|КъУМъ ИРъ - пример следва ||- кумир || - кумир ||
|-
|КъУ Нъ - кука уста ||- юзда, водя, управлявам || - конник, кон, такъми, хуни ||
|-
| КъУНъ ИЗъ - конник огнен блестящ||- кан, огнен водач || - хан, княз, канас ювиги ||
|-
|КъЮНъ ТъЛъ - кюнец връв ||- връв в кюнец, свещ || - кандило ||
|-
|}
36 Тъ - мъж, мъжко, баща, прави, носи, допринася
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| Тъ Тъ - баща баща ||- татко, баща, || - татко, тате ||
|-
|Тъ Нъ - баща дава ||- съпруг, стопанин на дом, господар || ||
|-
|ТъНъ ГРъ - съпруг земя стопанин ||- стопанин на земята, господар на земята || - Тангра ||
|-
|Тъ Лъ - мъжко дълъг ||- змия, въже, връв || - дилом, тел, фитил ||
|-
|Тъ Мъ - обособява съдържа ||- разделя, бройка, точно, преброен || - таман, таманя, алтем, читем, ехтем ||
|-
|Тъ Ръ - допринася много ||- носи, дар, вътре, затварям || - тарга, торба, трудна /бременна/, дар, вътре, врата, търбух ||
|-
|ТъРъ Гъ - носи дърво ||- дървена носилка, тарга || - тарга ||
|-
|ТъРъ МъАъКъ - носи трева ||- търмък || - търмък ||
|-
|ТъРъ ОНъ - носи тяло ||- стол, престол, трон || - трон, Търновград /престолен град/ ||
|-
|ТъРъ Бъ - носи повече ||- трупа, /тръба?/ || - трупа, /тръба?/ ||
|-
|ТъРъ Тъ - вътре прави ||- действа от вътре, грижа || - дерт ||
|-
|ТъРъ ЙО Мъ - затваря очи собствени ||- спи || - дремя ||
|-
|ТъРъ Къ - вътре поражда ||- дреха, носия || - дреха, дрипа, дерт ||
|-
|ТъРъ БъКъ - носи мехур вътрешен ||- вътрешен мехур, корем || - търбух ||
|-
|ТъРъ А - вътрешност без ||- без вътрешност, дера || - дера, дарак, драка ||
|}
37 Лъ - гръд, майка, извор, род, зърно, семка, дълъг, височина, планина
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| Лъ Лъ - майка майка ||- друга майка, леля || - леля ||
|-
|Лъ Нъ - гръд уста ||- суча, гладен, лаком, гнездо-дом, стремеж || - ламтя, лумва, лоно, ламя, слюнка ||
|-
|Лъ БъЗъ - извор жар, голям огън ||- вулкан, лава || Лабас /игра на думи - Лабас . вулкан лат. . велик кан / - жега ||
|-
|Лъ Шъ - високо ръка ||- вдигам ръка, бия, лошо ми е, болка || шляпам, лош ||
|}
38 Нъ - уста, ям, отвор, отваря, дава, на - дава, нов
{|
|съчетание от букви || - буквите означават || в съвр. език ||
|-
|Нъ Нъ - давам давам || - давам да сучи, /нене?/ || - нанка, /няня, нене, нени ?/ ||
|-
|НъНъ Къ - давам да суча женско || - /женски гърди ?/ || - /ненка?/ ||
|-
|Нъ Мъ - дава собствен ||- на себе си, взима, /на мен? / || - отнема, снема, ||
|-
|Нъ Мъ А - дава собствен без ||- няма || - няма ||
|-
|НъМъ ИРъ - вземам диря ||- намира || - намира ||
|-
|Нъ ГъО - дава тяло ||- дава на тялото, задоволява, удовлетворява, удоволствие || -нагон ||
|-
|Нъ Гъо А - задоволява липсва ||- липсва удовлетворение, тъга, страда, любовна мъка || - нега, некъа ||
|}
39 А - без, липсва, няма, свършва, спира
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| А Нъ - || - без отвор, гладък || - без отвор ||
|-
| А РъТъ - без множество ||- без множество, отсъства || ||
|-
| А Зъ - няма огън || - пепепел || - Пепеляшка,/ ash* - англ. пепел?/ ||
|-
|А ЗъНъ - без слънце ||- сянка, мрак || сянка, Асен, навъсен ||
|-
|А РъТъ - без множество ||- без множеството, отсъства || -артък, артисва, канартикин /замества кана, когато той отсъства/ ||
|-
|АЙНъ МъИНъ ден отдалечен ||- отдалечен ден, бъдеще || - до амина ||
|-
|АБРъ Щъ - чист искам ||- желая изчистване, прощавам || - прощавам, опрощавам ||
|-
|АЙ Лъ Тъ - небе висок обособен ||- обособен според височината на небето, година || - а лето / година / ||
|-
|Аъ Чъ - малка част ||- частица, част единица || - чупя, отчупвам ||
|}
40 Дъ - зъб, черупка, бял, плоча, острие, дъвча
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език
|}
41 Гъ - дърво, растение, расте, изправен
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
42 И - оставя, следа, резултат, външен, хвърля
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
43 Шъ - ръка, длан, 5 - число
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
44 О - месо, плът
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
45 Чъ - нос, образ, лице, режа, част, 1 - число, мирис, стърчи
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
46 Бъ - голям, по-възрастен, зрял, по-стар, по-, повече
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|Бъ Тъ - по-голям мъж || - бате || - бате, /Бъта баня - момкова баня?/ ||
|-
|Бъ Щъ - искам повече || - искам повече, обичам || - баща, обичам ||
|-
|БРъ ЗъРъ - платно светло ||- стъкло, прозорец || - прозорец ||
|-
|Бъ Зъ - по-голям огън ||- палеж, жар, пожар || - игра на бъз, /запалка / ||
|-
|БъШъ Эъ - опашка огън ||- пушек || - пушек ||
|-
|БъШъ КъИРъ - опашка следвам ||- следвам опашка, знаме || - пешкир ||
|-
|БъОр ИЗъ - крепост блести ||- огнена крепост || - Борис ||
|-
|Бъ МъИРъ - по-голям син ||- по-горям син || - Памир ||
|-
|БъЗъ МъИРъ - огън син ||- огнен син || - Безмер ||
|-
|БъБъ Зъ - стар огън ||- въглен || - Бобошево ||
|-
|Бъ ИЛъ - голямо изобилие ||- богатство, богат, зрял, благороден || - пиле жупан, боляр, Биляр, Плиска, плод ||
|-
|Бъ МъИНъ - по-стар отдалечен ||- помен, спомен || - помен, спомен ||
|-
|Бъ Къ - голяма гънка ||- мехур, ври, бака, издут, къдра || - бака, вакъл, бъклица, букла, бака ||
|-
|БъКъ Лъ - ври извор ||- врящ извор, пъкъл, котел || - пъкъл, Вокил, вакъл /черен/ ||
|-
|Бъ ЛъШъ ||- по-лошо, плаша || - плаша ||
|-
|Бъ Шъ - голяма ръка ||- опашка || - опашка ||
|-
|БъГъо ТъРъ - велможа вътрешен ||- вътрешен боляр || - ботатур ||
|-
|Бъ Лъ - голяма планина висок ||- планина, голям-велик || - Балкан, планина, велик ||
|-
|БъЛъ ГРъ - планина земя ||- планинска земя, голяма велика земя || - България ||
|-
|БъЛъ КъНъ - планина гънка ||- планина гънка || - Балкан ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
47 Мъ - собствен, има, притежава, мой, негов, прилича
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
48 Е - вик, крясък
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
49 Ю - покрив, покритие, крило, защита
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| Ю Лъ - покритие висок отгоре||- покрив || - аул, улама, улук ||
|-
| ЮЛъ Йо - покритие вода ||- улей || - улей, улук ||
|-
| Ю Къ - покритие гънка ||- гръб, отзад || - яка, як, яхам, яке ||
|-
| Юкъ БъИлъ - гръб боил || - охраняващ гърба; боил по охраната || - юк боил ||
|-
| Ю Ръ Тъ - покрив много мъж ||- юрта?; съвещателна зала? || юрта? ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
50 Я - смях, смея се
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
51 Ер - листо, език
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
52 Ор - камък, скала
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
53 Аъ - малък, ситен, дребен
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
54 Йо - очи, течност, вода, 2 - число
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
55 Ай - небе, най-, най-висш, време
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
56 ГРъ - земя
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
57 ТРъ - търка, търкаля, стръмен, въртя
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
58 КРъ - крак, свивам, въртя
{|
|съчетание от букви || буквите означават || в съвр. език ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
| || || ||
|-
|
|
|
|
|}
{|