Криптография

Предстои допълнително редактиране...
1 Въведение в криптографията
Криптографията(от гръцката дума криптос – скрит и графо - пиша) се използва още от древността, но и намира огромно приложение в областта на компютърните науки в наше време. Мрежовата сигурност, компресирането, интернет достъпа, заключването на персоналните компютри и криптирането на секретни съобщения са немислими без тази наука. И все пак, основната функция на криптографията си остава скриване на значението на съобщения, както и в някои случаи скриване на самите съобщения (стеганография). Този процес се нарича криптиране, а обратната дейност се нариче декриптиране. Следващият важен термин, с който трябва да се запознаем, е криптоанализът (от гръцки криптос – скрит и анализ – развързвам, разплитам), казано по-друг начин - „разбиване” на кодове. Криптоанализът се занимава с декриптирането на съобщение, без знание за секретната информация (ключ), необходима за това. Но при тази техника се избягват „атаки”, които не са пряко насочени към слабостите в шифъра. Повече внимание на криптоанализа ще обърнем в VI глава.
Разбира се има и други методи за разбиване на даден шифър, които нямат общо с криптографията, и все пак се вземат в предвид при съставяне на криптиращите алгоритми, като подкупване (на хора, имащи ключа), измъчване, промъкване в мястото, където е държана информация за ключа и изобщо методи, на които няма да обърнем специално внимание в настоящият проект.
Друг метод за разбиване на даден шифър, без знание на ключа е груба-сила. За този метод обикновено е нужен огромен изчислителен ресурс, защото се състои в изчерпване на различните възможности за ключа. Следващите термини, с които трябва да се запознаем са plaintext и ciphertext, които при криптиране са съответно вход и изход.
Друг изключително важен термин е шифър. Той представлява чифт алгоритми - един за криптирането и един за декриптирането. Ключ е тайният параметър (известен само на кореспондиращите страни), който се използва в шифъра. Терминът кодиране, много често бъркано с криптиране, код в криптографията има точно определено значение – шифър, при който всяка дума, или фраза, се заменя с кодова дума, или фраза, обикновено според книга с кодове. Например - „кучето излезе на разходка” значи „агентите следят целта”. Но кодирането вече не се използва в сериозната криптография, тъй като вече има много по-сигурни методи за криптиране.
Един много важен шифър е така нареченият one-time-pad. Неговата идея е, че на всеки символ от шифър-текста има съпоставен ключ, и по този начин, чрез метода груба-сила, при криптирането на пет-буквена дума на английски език, ще се получат всички комбинации от 5 букви, измежду тях и много смислени. По този начин е трудно да се разбере кое всъщност е криптираното съобщение.
2 Развитие на криптографията
2.1 Минало
Криптографията е наука, използвана още от древността, поради широкото й приложение. Воините, неизменна част от човешката история, винаги са се нуждаели от нея. Кореспонденцията между висшестоящи и полеви командири, както и информацията получавана от и изпращана до шпионите имат нужда от сигурно криптиране, в противен случай всичко би могло да стигне до врага, и така войната да бъде изгубена. Ярък пример за това е методът, използван от спартанската армия, който е много лесен. Вземат се кожена лента и пръчка, около която се навива кожата, и тогава се написва съобщението (заповедта). След развиване на лентата, съобщението е неразчетимо, освен ако не се увие около пръчка със същия, или поне много близък диаметър. Разбира се, това е прост разместващ шифър, и не е трудно неговото разбиване, но макар и ненадежден, е достатъчен по-времето на Спарта. Около 500-600 години преди новата ера, еврейски учени измислят прост азбучен заместващ шифър, в който всяка буква се замества с друга, няколко позиции назад или напред в азбуката. Например „к” става „л”, „о” – „п”, „л” – „м” и „а” – „б”, така „кола” се криптира като „лпмб”. По късно, Юлий Цезар използва този шифър за да кореспондира с генералите си. Също така криптографията е препоръчана в Кама-Сутра, индийското изкуство на любовта, като начин за комуникация между любовници, без да бъдат разкрити.
Следващата стъпка в развитието на криптографията е изобретяването на честотния анализ през Средновековието, или по-точно през 1000 година. Честотният анализ е нововъведение в криптоанализа, и един изключително добър начин за разбиване на азбучни шифри. Използва честотата, с която се среща дадена буква или букви в езика, на който е написано криптираното съобщение. След това, според честотата с която се среща даден символ от шифър-текста най-често, се замества буква от азбуката, и по този начин се декриптира съобщението (по-подробно разяснение има по-надолу в проекта). Тогава всички шифри станали уязвими и несигурни, чак до измислянето на многоазбучният шифър, от Леоне Батиста Алберти, около 1465 година. Леоне Алберти е италиански поет, художник, лингвист, философ, криптограф, музикант, архитект, по-кратко казано – polymath. Многоазбучният шифър обикновено ползва някакъв ключ, по-просто може да се опише като последователно прилагане на различни азбучни шифри (цезарови). По-късно, тези нови криптографски подходи се използват в Заговора Бабингтан , както и в други подобни.
В други части на света, Япония например, криптографията не е била използвана до 1510 година, а някакви по-напреднали техники за криптиране са използвани чак след отварянето на страната към Европа и САЩ – а именно 1860 година.
Макар и с доста дълга история, криптографията няма сериозен напредък до 19 век. Тогава английският математик Чарлз Бабидж разработва тест, с който да разбива Шифърът на Вигенере, прост многоазбучен шифър, който може да открие дължината на ключа, и тогава разглежда шифъра като сбор на обикновени Цезарови Шифри. Малко по-късно, Августе Керковс, холандски лингвист и криптограф, написва шест принципа за създаването на криптиращи алгоритми:
# „Системата трябва да бъде, ако не теоретично, то поне практически неразбиваема.”
# „Системата не трябва да затруднява потребителя, и не трябва да изисква твърде голяма сигурност”
# „Ключът трябва да може да се запомни без бележки и да се сменя лесно.”
# „Шифрованият текст трябва да може да бъде изпращан с телеграф.”
# „Апаратурата трябва да бъде лесно преносима, от сам-човек.”
# „Системата трябва да е проста, да не изисква някакви знания или дълъг списък с правила, или въобще много мислене.”
От тези правила, най-известно е второто, под името Принцип на Керковс.
Друг изявен криптограф от това време е Едгар Алан По, който написва есе, в което описва методи за разбиване на шифри, оказали се полезни за дешифриране на немските кодове през Първата Световна война.
Криптографията прави своя огромен скок по време на Втората Световна война, когато се произвеждат много електро-механични криптиращи машини. Същевременно се наблюдава изумителен напредък в разбиването на шифри. Всичко това е засекретено, но след изтичането на 50 годишният период при Великобритания, и отварянето на архивите на САЩ, информацията, свързана с криптографията през Втората световна война, става достъпна. Тогава немската армия използва електро-механичната роторна машина Енигма, която претърпява няколко подобрения по-време на войната.
През 1932 година, с помощта на доставените сведения от капитан Густав Бертранд, от френското разузнаване, полският криптограф Мариан Райевски, от Шифър Бюро, успява да направи копие на немската Енигма. Това е може би най-големият криптографски пробив в историята. Той и неговите колеги – Йежъ Ружетски и Хенрйък Зйъгалски – започват да разчитат немските съобщения, като същевременно са в крачка с промените в Енигма. Когато по време на войната, Полша става в неизгодна позиция, Генералният Щаб заповядва британските и френските разузнавателни служби да бъдат посветени в тайната, за разчитане съобщенията на немската армия, както и става. От там нататък с декриптирането се заема основно Блетчли Парк, Англия, където работили истински светила на тогавашната криптография, като Гордън Уелчмен и разбира се, Алан Тюринг, считан за бащата на съвременната компютърна наука. Войната в криптографията е не по-малко ожесточена от тази на бойните полета. Много средства и сили се хвърлят в тази насока, и доста битки са решени благодарение на това.
Другите страни, участващи във войната, също ползват електро-механични устройства за криптиране. Съюзниците притежавали британски TypeX и американския SIGABA. Също така, британските Special Operations Executive (SOE) агенти, използват наизустени поеми за ключ към шифри, но по-късно преминават към one-time-pad.
Германия също прави няколко механични опита за one-time-pad, които са наречени от съюзническите войски Fish ciphers.
2.2 Настояще
Началото на модерната криптография е положено от Клауд Елуоод Шанън, когато през 1949 година издава книгата си “Communication Theory of Secrecy Systems”, и малко по късно книгата “Mathematical Theory of Communication”, заедно със Уорън Уейвър. След това криптографията преминава в секретните държавни организации, и няма почти никакви публикувани открития до 1970 година.
Седемдесетте години бележат излизането на криптографията от сянката на правителствените организации. Първо е публикуван проекта за DES(Data Encryption Standard) във Федералният Регистър на САЩ, на 17 март 1975 година. Проектът DES е предложен от IBM, по покана на Националното Бюро за Стандартизация (NBS, в момента NIST), в опит за осигуряване на конфиденциалност на комуникациите за бизнеса и финансовите организации, като банките например. NSA(National Security Agency) става първата в света правителствена организация, която „дава своята благословия” за публичен стандарт за криптиране.
DES блоков шифър, който ползва 64 битов ключ, но тъй като 8 бита са използвани за проверка, и реално ключът е 56 битов. Има хипотези, че NSA са оставили задна вратичка чрез която бързо могат да разбиват съобщения на DES.
1976 е публикувана статията „New Directions in Cryptography”(„Нови насоки в криптографията”) от Уитфилд Дифи и Мартин Хелман, една своеобразна революция в развитието на науката. В статията се обсъждат начини за крипто-системи, в които да се осигури разговорът между всеки двама потребители в системата. Тази статия предлага начин, чрез който ключът може да се предава през несигурна мрежа. Това става по-следният начин:
Имаме двама приятели от интернет, Петър и Иван, които искат да си пращат лични съобщения, като за целта ги криптират. И статията на Дифи и Хелмен дава възможност, те да уговорят своя ключ по несигурна мрежа. За целта, се избират едно просто число – p, и една основа q, които биват изпратени през несигурната мрежа.
1) Петър избира числото a, и пресмята qa (mod p) = A, и изпраща А на Иван.
2) Иван от своя страна, избира числото b, пресмята qb (mod p) = B, и изпраща числото B.
3) Петър вече има числото B, за това пресмята k1 = Ba, a Иван пресмята k2 = Ab. Тъй като qab = qba, то k1 = k2 = k. И уговореният ключ е k.
Друга интересна тема, засегната в статията на Дифи и Хелман е, така наречената еднопосочна функция. Така наречените хеш-функции, се използват за лесно и бързо криптиране на дадена информация, но почти, или съвсем, невъзможното й декриптиране. При authentication, паролата на потребителят се криптира посредством дадена хеш-функция, и се получава резултат – хеш-адрес, който се записва в паметта. Когато потребителят иска да ползва потребителското си име, той въвежда парола, тя преминава през същата хеш-функция и полученият резултат се сравнява със запазеният вече в паметта. По този начин се избягва разчитането на запазената парола, от трето, неоторизирано за това лице.
С тези разработки, двамата учени полагат основите на ново поколение от алгоритми – асиметрични. До тогава, всички алгоритми са симетрични – има единствен ключ, който се ползва за криптиране и декриптиране. „New Directions in Cryptography” представя начин, по който може да се използва един ключ за криптиране, и един за декриптиране, така наречената private-public key(публичен-личен ключ) система. Тя ползва два математически свързани ключа, един всеизвестен и един таен. За пример отново ще вземем Петър и Иван. Петър има публичен ключ Ppu и личен Ppr , а Иван има съответно Ipu и Ipr . Тъй като публичните ключове са известни, Петър криптира съобщението си с Ipu и с Ppr, а Иван декриптира полученото съобщение с Ppu и с Ipr. По този начин, Иван може да е сигурен, че съобщението е изпратено от някой, знаещ личния ключ на Петър, и че ако някой се опита да го разчете, ще трябва да знае неговият личен ключ. И тъй като няма обмяна на ключове през мрежата, асиметричните алгоритми могат да се считат за по-сигурни.
Предполага се, че асиметричните алгоритми, ключовата обмяна на Дифи и Хелман, както и за момента най-добрият алгоритъм – RSA, са били независимо открити от британските тайни служби, преди публикациите им, но се пазили в пълна тайна.
През 1978 година, Ронълд Ривест, Ади Шамир и Лен Адлеман, от MIT (Massachusetts Institute of Technology), съставят алгоритъма RSA(Rivest, Shamir and Adleman).
През 1983 година, DES е потвърден като сигурен. RSA е патентован от MIT.
През 1986 година, HBO започва използването на DES за криптиране на сигнала.
На 22 януари 1988 година, DES е потвърден за втори път в FIPS PUB 46-1 (Federal Information Processing Standard PUBlication).
През 1991 година, Филип Зимерман създава и публикува свободният софтуер за криптиране PGP(Pretty Good Privacy), което е последвано от тежка борба с Министерство на Правосъдието на САЩ, заради нарушаване ограничението за експорта на криптиращи алгоритми. Тогава САЩ има идеята, да изискват backdoors във всички криптографски решения.
1992 година, Бихам и Шамир публикуват диференциален криптоанализ, първата атака, по бърза от груба-сила. С този криптоанализ, проверките за разбиване на DES са редуцирани до 247 , но това също се оказва недостатъчно.
На 30 декември, 1993 година, DES е потвърден за трети път, като FIPS PUB 46-2.
През 1994 година, за първи път се прави криптоанализ с линеен криптоанализ.
И в съдбоносният юни, 1997 година, съобщение, криптирано с DES, е разбито.
Още следващата година, 1998, EFF(Electronic Frontier Foundation) създават машината Deep Cracker(Дълбоко Разбиване), която успява да разбие, с груба-сила криптирано с DES съобщение за 56 часа. До тогава е смятано, че за да се построи машина, която да разбие DES ще струва прекалено скъпо, а дори да се направи, едва ли ще разбива шифъра достатъчно бързо. За изпробването на всички комбинации са нужни 7.21 × 1016 проверки. Но машината на EFF струва само 250 хиляди долара, и съдържа над 1 800 чипа.
Януари 1999 година, Deep Crack заедно с distributed.net(още информация в следващата глава) успяват да разбият DES за 22 часа и 15 минути.
На 25 октомври, същата година, DES потвърден за четвърти път във FIPS PUB 46-3, но този път е препоръчано ползването на TDES(Triple DES).
TDES представлява три последователни използвания на алгоритъма, което затруднява разбиването му с груба-сила. TDES(k1, k2, k3, x) = DES(k1, DES(k2, DES(k3, x))), където ki е ключ, а x е даден ясен-текст.
На 26 ноември, 2001 година, алгоритъма AES(Advanced Encryption Standard) е публикуван в FIPS 197. Следващата година AES влиза в действие, като стандарт.
На 22 юли 2004 година, във Федералния Регистър е предложено отменянето на FIPS PUB 46.
На 19 май 2005 година, NIST(National Institute of Standards and Technology) отменя FIPS PUB 46.
Друго, на което ще обърнем внимание са хеш-функциите. Основната цел на тези функции е, да предоставят изход хеш-адрес, чрез които да няма начин да се стигне до входа. За това в труда на Дифи и Хелман са наречени еднопосочни функции. За хеш-функциите е много важно да няма колизии – това явление се появява при препълване на функцията, или по-просто казано – при два различни входа, да се получава един и същ изход – хеш-адрес. Друго важно за хеш-функциите е и свойството, при съвсем малка промяна във входа, да има голяма промяна в изхода. Сега ще разгледаме някой от по-известните хеш-функции.
Една примерна хеш-функция за символен низ, ще наречем h1. Низът “Come here” ще се хешира по следния начин: 67+111+109+101+32+104+101+114+101 = = 840. Лесно се забелязва, че при този метод ще се получат много колизии, така че не е добър вариант.
Друга примерна функция е тази, при която хеш-адресът е остатъкът при деление на входа с някакво число, капацитет на хеш таблицата. Капацитет на хеш-функцията ще наричаме броя на елементите, при които е възможно да няма колизия. Според принципа на Дерихле, когато имаме n чекмеджета, и в тях разпределим (n+1) предмета, то със сигурност ще има чекмедже, с два или повече предмета. Така и когато има препълване, т.е. капацитетът е надхвърлен, задължително настъпва колизия. Тази функция h2, като използваме числото 13, ще даде следните резултати:
Вход : 171;
Изход : 2;
Но в следващият пример:
Вход : 158;
Изход : 2;
Разбира се, колкото по-голям е капацитетът, толкова по-малко ще са колизиите. Може да забележим, че при малка промяна във входа, например „159”, промяната в изхода също ще е малка –„3”, следователно тази функция също не е добра.
Следващата хеш-функция, която ще разгледаме, h3, е така нареченото мултипликативно хеширане. То има вида , където n е капацитет, а е константа, като 0<а<1, {k} e дробната част на k и [k] e цялата част на k. Макар константата а да няма задължителна стойност, Кунт препоръчва да се ползва Сребърното сечение(реципрочно на златното - φ, или φ – 1).
:<math>\ a = \frac{1 - \sqrt{5{2} \approx 0,6180339887...</math>
Хеш-функциите са много и най-различни, според това какво трябва да се хешира. Някои са по прости и некачествени, други прекалено сложни. Но има някои, които се ползват в наше време, и са с доказано качество.
MD2(Message Digest Algorithm 2) например, е хеш-функция създадена 1989 година от Роналд Ривест. Следват я MD4 и MD5, понеже тя самата е оптимизирана за 8 битови компютри. Дори MD2 е пример за добра хеш-функция. Но през 2004 година, се оказва че е уязвима от preimage attack, и би могло да бъде разбита(да се намери ключа) със 2104 проверки. А атаката се състои в това, при даден хеш h да се пробват различни съобщения, докато се получи h. След този случай, MD2 се счита за несигурна еднопосочна функция, и все пак още е използвана на места.
През 1990 година, Ривест създава MD4, който е подобрение на старата хеш-функция. Следващата година излиза и MD5. Но след 2004 година, за всичките алгоритми от серията MD, се счита че сигурността им е много спорна.
На хоризонта идва друга хеш-функция – SHA. Алгоритъма е създаден от NSA, и през 1993 година е публикуван от NIST в FIPS PUB 180, като Secure Hash Algorithm След няколко различни промени, в момента съществуват следните разновидности на SHA: SHA-1, SHA-224, SHA-256, SHA-384, SHA-512 и разбира се, първият известен като SHA-0. Ето пример, как действа SHA-256:
SHA256("abc")
= ba7816bf 8f01cfea 414140de 5dae2223 b00361a3 96177a9c b410ff61 f20015ad
SHA256("abcdbcdecdefdefgefghfghighijhijkijkljklmklmnlmnomnopnopq")
= 248d6a61 d20638b8 e5c02693 0c3e6039 a33ce459 64ff2167 f6ecedd4 19db06c1
И ето как, една добра хеш-функция отразява малка промяна във входа:
SHA256("The quick brown fox jumps over the lazy dog")
= d7a8fbb3 07d78094 69ca9abc b0082e4f 8d5651e4 6d3cdb76 2d02d0bf 37c9e592
SHA256("The quick brown fox jumps over the lazy cog")
= e4c4d8f3 bf76b692 de791a17 3e053211 50f7a345 b46484fe 427f6acc 7ecc81be
2.3 Приложение
Както вече видяхме в проекта, криптографията има много приложения. В момента, в България постепенно навлиза Интернет Банкирането – начин на управление на сметките чрез персоналния компютър. И както виждате, изключително важно е да се осигури много добра идентификация. Банките ползват няколко нива на защита. Първо, по интернет клиентът на банката изпраща своята заявка, регистрира се с потребителско име и парола. След като въвежда данните си, в някакъв срок в банката му се прави сертификат и му се изпраща пин-код по електронната поща (това е несигурен начин за пращане на информация, така че може да се счита за публична). Тогава, клиентът влиза в сайта на банката и проверява статуса си. Ако му е издаден сертификат, той получава парола, с която да го инсталира, след което трябва да отиде и лично да го вземе от посоченият от него клон, срещу представен документ за самоличност. Сертификатът трябва да бъде инсталиран на компютъра, или на няколко, от които клиентът иска да ползва услугата. За инсталацията се ползва дадената парола. След завършване на всички процедури, клиентът може да ползва интернет банкиране, като въведе своето потребителско име и парола, които е задал при регистрацията. Тук основната защита, е предоставена от SSL Certificate. Той осигурява много добра идентификация на клиента. И понеже се прави персонално за него, дава се лично, е много добра и сигурна защита. SSL Certificate използва асиметричен шифър(RSA, Diffie-Hellman, DSA или Fortezza) за уговорка, така наречената master secret, симетричен шифър(RC2, RC4, IDEA, DES, Triple DES или AES) за прехвърлянето на данни и хеш-функция(MD2, MD4, MD5 или SHA). Следващото ниво на защита е паролата, който клиентът въвежда при регистрация. Информацията, съхранявана в сървъра, като паролите например, са хеширани. Самата банка не знае личния ключ на клиента, за това е важно той да не го губи или забравя. Въпреки всичко това е необходимо, за да не може неоторизирани лица да се възползват от информацията на сървъра.
3 Криптоанализ
Както вече споменахме във втора глава, криптоанализът се занимава с внимателно проучване на шифрите, с цел откриване на слабости в тях. Настоящата глава разглежда различните методи, както и криптоанализ на някои от по известните алгоритми.
3.1 Криптоаналитични атаки
ти си гей
3.1.1 ciphertext-only attack
В криптоанализа много често се използват ciphertext-only attack. Състои се в това, че опитващият се да разчете съобщението, разполага само с шифър-текстове(възможно е да следи кореспонденция). Ранните шифри са уязвими на тази атака(с помощта на честотен анализ), но по-модерните методи, като Енигма например, правят този вид атака много труден и неефикасен (криптоанализ на Енигма има по-надолу в проекта). Но методи като груба-сила, при положение че ключът е кратък, все още се използват. Например DES, със своя 56 битов ключ е уязвим на такава атака. И тъй като повечето потребители, не използват пълния потенциал на системите си за сигурност(дори при кратък 56 битов ключ, потребителят може да ползва още по-кратък), методът груба-сила си остава ефективен в повечето случаи.
3.1.2 known-plaintext attack
known-plaintext attack (KPA) е метод, при който разбиващият има информация за един ясен-текст и за неговата криптирана версия – шифър-текста. По този начин, той може да получи тайна информация, най-често ключа, за да декриптира и останалите съобщения.
3.1.3 chosen-plaintext attack
chosen-plaintext attack от своя страна, е метод, лесно приложим за сегашните системи. Разбиващият шифъра избира някакъв ясен-текст по свое желание, да го криптира и след това да се опитва да получи някаква секретна информация от това. Атаката е приложима за модерната криптология, защото широко използваните асиметрични шифри, имат публичен ключ за криптиране, и разбиващият шифъра лесно може да криптира съобщение, след което да се опита да разбере личния ключ.
3.1.4 adaptive-chosen-ciphertext attack
adaptive-chosen-ciphertext attack е атака, при която нарушителят изпраща определен брой от пробни шифър-текстове към декриптиращо устройство, като използва получената информация от декриптирането. Този тип атака е считан за чисто теоретичен до 1998 година, когато Даниел Блейченблечър от Bell Labs демонстрира атака срещу система, използваща RSA съвместно с PKCS #1 v1 декриптираща фунция, включително и SSL протокол, използван от хиляди потребители по това време. Атаката му се възползва от слабости в PKCS #1 за да разкрие съдържанието на криптирано с RSA съобщение. За да направи това, той изпраща няколко хиляди пробни шифър-текстове до декриптиращото устройство(интернет сървър, ползващ SSL). Това показва, че SSL ключът може да бъде разбит за разумно дълго време - ден, дори по-малко.
3.1.5 birthday attack
birthday attack е атака за разбиване на блокови шифри и хеш-функции, при който се ползва така наречения birthday парадокс. Всъщност, това не е точно парадокс, проблемът е коренно се различава от човешкото предчувствие, иначе се основава изцяло на математически изчисления на вероятност. Според този „парадокс”, измежду 23-ма произволно избрани хора, шансът да има двама с една и съща рожденна дата е 50%, а също така, ако хората са над 60, шансът е по-голям от 99%. Ето и самият „парадокс”:
birthday парадокс
Имаме n човека, и разглеждаме само невисокосните години. Да допуснем, че измежду тях няма двама, с една и съща рожденна дата. Нека означим вероятността за това събитие с ''p''(''n''). Ако n>365, от Принципа на Дерихле следва, че ''p''(''n'') = 0. Разглеждаме случая, когато n . Тогава:
:<math>\bar p(n) = 1 \cdot \left(1-\frac{1}{365}\right) \cdot \left(1-\frac{2}{365}\right) \cdots \left(1-\frac{n-1}{365}\right) = { 365 \cdot 364 \cdots (365-n+1) \over 365^n } = { 365! \over 365^n (365-n)!},</math>
понеже вторият човек не може да е със същият рожден ден, като първият (364/365), вторият не може да има същият, като първите двама (363/365) и т.н.
birthday attack ползва този принцип, като във формулата вместо n – броят на хората, ще пишем H – броят на уникалните изходи, вместо броя на дните в годината ще пишем необходимите проверки, за да се намери колизия.
:<math> p(n) = 1-\bar p(n) \approx 1 - e^{-(n(n-1))/2 \cdot H} \approx 1-e^{-n^2/{2 \cdot H,</math>
Като обърнем изразяването става:
:<math>n(p)\approx \sqrt{2\cdot H\cdot\ln\left({1 \over 1-p}\right)},</math>
3.1.6 man-in-the-middle attack (MITM)
Тази атака, може да се приложи за система публичен-личен ключ. Криптоаналитикът, трябва да може да спира съобщенията на двете страни, да ги променя. Отново за примера ще използваме Иван и Петър, но този път Стоян ще е криптоаналитикът.
Иван иска да разговаря с Петър, за това му трябва неговия публичен ключ. Петър го изпраща, но Стоян засича съобщението, и се сдобива с публичния ключ на Петър, но освен това го спира, преди да е стигнало до Иван. След което Стоян изпраща на Иван публичен ключ, за който знае личния. Иван си мисли, че е получил ключът на Петър, така че го използва заедно със своя личен ключ и изпраща криптираното съобщение. Стоян отново прихваща съобщението, декриптира го със своя личен ключ, и го запазва някъде, след което криптира отново, използвайки публичния ключ на Петър и своя личен. Този пример илюстрира как работи методът, и начинът за предпазване от него е индентификация, която да гарантира, че ключовете които получава едната страна (Иван), наистина са от другата (Петър).
3.2 Методи за Криптоанализ
3.2.1 Честотен анализ
Вероятно първият метод, е така наречения честотен анализ. Той използва статистически данни за езика, на криптираното съобщение. За пример ще вземем английския език.
Разполагаме със следното съобщение:
yxszssyqraqkydzdggdutysqaxyqryxszdgrqracgqrayxszdrsoquqwwcgqrayxskyden
В съобщението най-често срещаните букви са „y” и „q”, по 9 пъти, но забелязваме, че най-често срещаното съчетание от три букви е „yxs”, което се среща общо 4 пъти. В английският език, това е “the”, значи „y” е “t”, „x” е “h” и „s” е “e”. Така получаваме следното:
THEzEETqraqkTdzdggdutTEqaHTqrTHEzdgrqracgqraTHEzdrEoquqwwcgqraTHEkTden
Понеже вече имаме първите две най-срещани букви в английския език, а “q” се среща цели 9 пъти. Следователно, вероятно е „а”.
THEzEETАraqkTdzdggdutTEqaHTqrTHEzdgrqracgqraTHEzdrEoquqwwcgqraTHEkTden
Следващата най-често срещана буква в съобщението е “r”, а в английския език е „O” и т.н. По този начин постепенно се разкрива текстът. Разбира се, колкото е по-дълъг текстът, толкова вероятността за грешка е по-малка. Например, в сегашното съобщение, „e” се среща по-рядко от “t”, с предположението че “q” е „а” се оказва грешно, така че в един момент ще трябва да се върнем назад и да опитаме отново. Всъщност, съобщението е:
„Themeetingistomorrowateightinthemorningbringthemoneyiwillbringthestock”
Статистическите данни за даден език са доста. За английският например, има данни за най-често срещано съчетание от две букви, от три, за начална, крайна буква и т.н.
3.2.2 Метод на Бабидж
Метод на Бабидж, по-известен като Метод на Казиски, е един добър начин, за разбиване на многоазбучни шифри. Състои се в търсенето на еднакви поредици от символи(3 букви или по-дълги), с цел намиране дължината на ключа. Ето няколко стъпки, чрез които методът се прилага:
* Криптоаналитикът намира всички повтарящи се поредици от символи, като записва през какъв интервал са повторенията. На пример: trskgsxvrnmtrsp
Тук „trs” се повтаря през 10 символа. Проверяваме интервала между повторенията за колкото се може повече групи в текста, така ще можем да сме по-сигурни.
* Внимателно оглеждаме интервалите, ако някой преобладава, то вероятно това е дължината на ключа, а ако не, то е кратно на дължината на ключа. От горния пример, нека по-нататък в съобщението имаме повторение през 15 символа. Така имаме 10 и 15, следователно ключът трябва да е делител на 10 и на 15, значи е 5. При по-дълъг текст, методът е по-точен, понеже повторения могат да станат и случайно.
* След като знаем дължината на ключа, която е l, разглеждаме съобщението като l съобщения, криптирани с прост Цезаров Шифър.
* След като е разкриптирал съобщението, аналитикът може да използва получените ясен-текст и шифър-текст за да намери ключа, и да разбива и останалите съобщения от кореспонденцията, ако се криптират със същия ключ.
3.2.3 Differential cryptanalysis
Differential cryptanalysis е метод, при който се следи какви отражения върху изхода дават различни промени във входа и е най-вече е използван за блокови шифри и хеш-функции. По принцип, се изпозва при chosen-plaintext attack, макар да е приложима и при known-plaintext attack (KPA).
3.2.4 Линейнеен анализ
Линейнеен анализ е метод, подобен на Differential cryptanalysis, но се състои в това, за даден алгоритъм да се намери приблизително линейно изразяване. При този метод, проверките за DES се свеждат до 243, за разлика то Differential cryptanalysis, където са 247.
3.2.5 mod n cryptanalysis
mod n cryptanalysis е метод, ефективен за блокови шифри, позлващи ротация на битове за своята сигурност. Ротацията ще обясним със пример:
Нека имаме променлива x. Нека y = x<<<1, където с „<<<” означаваме ротацията наляво, в случая един бит. Тогава, y = 2x. И аналогично, ако y = x>>>1, то y = 2-1x.
3.2.6 Груба-сила
Методът груба-сила се състои в това, да се изпробват всички възможности за ключ. Всъщност, „разбиването” на даден шифър се състои в това, да се намери начин, по-бърз от груба-сила. Например, ако един шифър има ключ, с 250 възможности, груба сила очаква разбиването да стане с 249 проверки.
3.3 Криптоанализ на някои алгоритми
3.3.1 RSA
RSA е асиметричен алгоритъм за криптиране, и в момента е смятан за един от най-добрите. Сигурността на RSA се гради върху две математически задачи – разлагане на прости множители и задача RSA. Алгоритъмът е следният:
# Избират се две големи прости числа p и q.
# Изчислява се n = pq.
# Изчислява се функцията <math>\phi(n) = (p-1)(q-1) \,</math>.
# Избира се естествено число e, такова че е и да са взаимно прости.
# Избира се естествено число d, такова че да удовлетворява условието <math>d e \equiv 1\pmod{\phi(n)}\,</math>.
Публичният ключ е (n, e), a личният е (n, d). Криптирането става по-следния начин:
Съобщението M, по някакъв уговорен начин се превръща в число, m, и се изчислява:
::c = me mod n
Тогава шифър-текстът c се изпраща.
Декриптирането става по следният начин:
::m = cd mod n
Алгоритъма работи, защото <math>c^d \equiv (m^e)^d \equiv m^{ed} \pmod{n}</math>. Имаме
:<math>e d \equiv 1\pmod{p - 1}\,</math>
и
:<math>e d \equiv 1\pmod{q - 1}\,</math>
Тогава от малката теорема на Ферма следва:
:<math>m^{ed} \equiv m \pmod{p}</math>
и
:<math>m^{ed} \equiv m \pmod{q}</math>
Тъй като p и q са различни прости числа, от КТО (Китайска Теорема за Остатъците) следва:
:<math>m^{ed} \equiv m \pmod{pq}</math>, което е еквивалентно на
:<math>c^d \equiv m \pmod{n}</math>
Задачата RSA се състои в това, по дадени обществен ключ и шифър-текст, да се намери ясния-текст. Доказано е от Д. Бонех, че при малки стойности на е, сложността на Задачата RSA е по-малка от тази на разлагането на прости множители. Декриптирането на даден шифър-текст, без знание за ключа, може да стане и с разлагане на n, или чрез друг метод, включващ пряко самия алгоритъм, и е напълно възможно, сложността на двата различни подхода да не са еквивалентни. Въпреки това, все още не е доказано, за по-големи стойности на e, че Проблема RSA е по-лесен, или по-труден от разлагането на n. Може да се направи опит, за откриване на d, като се използва discrete logarithm, и тогава е възможно да се намери d по-бързо от колкото при разлагане на n. Тъй като операцията търсене, е по-бърза от изчисленията, би могло да се създаде база данни, която да се състои в произведения на различни двойки прости числа, и разбира се самите прости числа. Така, когато разполагаме с публичен ключ (n, e) бихме могли да осъществим търсене на n в базата данни, и при намирането ще разполагаме с неговите делители. Създаването на такава база ще отнеме неимоверно много време, ще е има огромен размер, и все пак ще съкрати времето за разлагане на n.
3.3.2 DES
DES е блоков шифър, и съществуват няколко атаки, които могат да го разбият по-бързо от груба-сила (вече споменахме, че грубата-сила също е възможен подход). Това са Differential cryptanalysis и Линеен анализ, които свеждат сложността съответно до 247 chosen plaintexts и 243 known plaintexts.


Готварска книга:Рецепти по държава и град

1 Рецепти от България
1.1 Рецепти от региона на Асеновград
* Станимашки сърми
1.2 Рецепти от региона на Брестовица
* Пълнено печено агне с кисело зеле по брестовишки
1.3 Рецепти от региона на Враца
* Лучник с лютеница
1.4 Рецепти от региона на Вълчидол
* Гювеч по вълчидолски
* Пълнени чушки по вълчидолски
Доматена супа по Вълчидолски: рецепта за пасирана супа с червена леща
Тази рецепта за доматена супа по Вълчидолски е с червена леща, която я прави много хранителна и засищаща. А добавените свежи подправки ѝ придават невероятен аромат и дълбок вкус.
Необходими продукти:
Зехтин "Екстра Върджин" - 5 с.л.
Лук - 1 голяма глава, ситно нарязана
Чесън - 3-4 скилидки, нарязани на ситно
Домати - 1 кг, добре узрели, обелени и нарязани или 1 консерва от 800 г белени домати
Червена леща - 1 ч.ч., изплакната
Вода или зеленчуков бульон - около 1.5 литра
Захар - 1 ч.л. (за да балансира киселинността на доматите)
Сол - на вкус
Черен пипер - на вкус
Джоджен - 1 ч.л. сушен или 2-3 стръка пресен
Девесил - 1 ч.л. сушен или 2-3 стръка пресен
Целина - 2-3 стръка, нарязани на ситно
Пресен магданоз за поръсване
Начин на приготвяне:
Загрейте зехтина в дълбока тенджера на среден огън. Добавете ситно нарязания лук и го задушете за около 5-7 минути, докато омекне и стане прозрачен.
Прибавете нарязания на ситно чесън и гответе още 1-2 минути, докато ароматът му се освободи. Внимавайте да не загори.
Изсипете доматите в тенджерата. Ако използвате пресни домати, първо ги обелете и нарежете. Добавете захарта, солта и черния пипер. Оставете сместа да къкри за около 10-15 минути, докато доматите се сгъстят.
Добавете изплакнатата червена леща и разбъркайте добре.
Изсипете водата или зеленчуковия бульон и оставете супата да заври. Намалете котлона и гответе на тих огън за около 20-25 минути, докато лещата се свари и омекне напълно.
Добавете джоджена, девесила и целината. Гответе още 5 минути, за да се смесят ароматите.
Свалете тенджерата от котлона и пасирайте супата с помощта на пасатор, докато получите гладка консистенция. Ако предпочитате по-рядка супа, добавете още малко гореща вода или бульон.
Сервирайте супата топла, поръсена с пресен магданоз и допълнително поръсена със струйка зехтин "Екстра Върджин".
Да ви е вкусно! Можете да поднесете супата с крутони или току-що изпечен хляб.
1.5 Рецепти от региона на Петково
* Тиквени кюфтета по шопски
* Великденски козунак с локум, шоколадови капчици и стафиди
1.6 Рецепти от региона на Свищов
* Пълнен шаран по свищовски
* Щука с фъстъци
* Шаран с яйца по свищовски
* Смадок с бял сос
* Рибарска чорба по свищовски
* Шаран, пълнен с риба
* Мекици
* Ябълкови лунички
1.7 Рецепти от региона на София
* Сирене по шопски
1.8 Рецепти от региона на Сърница
* Родопски клин
1.9 Рецепти от региона на Чирпан
* Кюфтета по чирпански
1.10 Рецепти от други региони
*''Моля, добавете...''
| width=50% valign=top |
2 Рецепти от други страни
2.1 Рецепти от Армения
* Макарони по арменски
*''Моля, добавете...''
3 Рецепти от смесена кухня от България и други страни
3.1 Русия
* Пелмени от лютеница
* Врачански борш
|}
4 Вижте също
* Готварска книга
* Готварска книга: Рецепти


Готварска книга: Наложена баница с готови кори

Готварска книга: Рецепти
1 Приготвяне
Отваря се пакета с корите. За да не стърчат недопечени и ненамазани крайчета предварително върху тях се отбелязва размера на тавата. Изрязват се с остър нож върху дъска така оразмерените кори за баница. Дъното на тавата и страните й се намазват с олио. Преброяват се колко кори има в пакета.
В дълбок съд се разбиват яйцата. Към тях се добавят изварата, натрошеното сирене и кофичката кисело мляко. Плънката се разбърква добре.
Взима се една цяла (нескъсана или продупчена по невнимание) кора и се слага на дъното на тавата. Поръсва се с няколко капки олио. Слага се втора цяла кора и отново се поръсва с олио. Започваме да редим от изрязаните парчета като се стремим да направим една цяла кора от тях. Между всяка така направена кора ръсим олио.
В зависимост от това колко кори има в пакета и колко реда сме наредили заедно с парчетата разпределяме плънката на 3 места равномерно. Плънката задължително сипваме върху цяла, намазана с олио кора. От плънката оставаме 2-3 суп. л. Всичко останало разпределяме в трите пласта.
Завършваме с цяла кора, която намазваме с олио и остатъка от плънката (трябва да се получи като коричка).
Печем в предварително загрята на 180 градуса фурна на горни и долни реотани за 30-40 минути.
Сервира се с айран, кисело мляко, сок от компот, боза и др.


Клетъчна биология

Клетъчната биология е клон на биологията занимаващ се с клетката, с нейните морфологични особености, функции и с взаимодействието между отделните клетки помежду си и с околната среда.
1 Съдържание
* Типове клетки
*#Прокариоти
*##Бактерия
*#Еукариоти
* Органели на клетката
...
2 Вижте също
en:Cell Biology
de:Biologie für Mediziner
es:Biología celular
fr:Biologie cellulaire

Клетъчна биология


Готварска книга: Пилешка супа

Готварска книга: Рецепти
1 Приготвяне
:''В'' тенджера с обем 4-5л се налива студена вода. След това се добавят сол и нарязаните на ситно лук,
моркови и корена от магданоз (ако нямаме можем да сложим по-тънките дръжки на магданоза т.е. тези, който са най - близо до листата, но ситно нарязани). В студената вода се добавя и пилето, заедно с кожата, но без подкожните тлъстини от корема. Първоначално супата се слага да се вари на най - високата степен. След като заври се намалява и се оставя да "къкри".
:След като лукът се свари се добавят цели чушката и домата. Добавят се и нарязаните картофи
или изчистения и измит ориз.
:Когато месото се свари се изважда в чиния и се разкъсва, след което се слага обратно
в супата. Чушката и домата също се изваждат от супата. Обелват се. Намачкват се вилица за да станат на по-дребни парченца и се връщат обратно в супата. Накрая се добавя и фидето.
:Когато преценим, че пилешката супа е готова я отдръпваме от огъня и правим застройката.
1.1 Застройка
:За целта разбиваме хубаво цялото яйце в съд с приблизителен обем 0,5л. Добавяме кофичката
кисело мляко и също го разбиваме с яйцето. Добавяме в зависимост от мазнината на супата на вкус и оцета или лимоновия сок. Слагаме при сместа и нарязания на ситно магданоз.
:Бавно на тънка струя сипваме от супата в яйчената смес, която постоянно разбъркваме през
цялото време. Прибавянето става първоначално от по-горните, а след това и от по-долните (по-горещи) слоеве на супата. След като напълним помощния съд от него изсипваме бавно застройката на тънка струя в супата, която непрестанно ръзбъркваме.Направената по този начин застройка не се пресича и яйцето успява да се "опече".
2 Забележка
Слагането на пилето в студена вода прави супата "силна".
Коремните тлъстини особено при есенните и зимни птици са много подходящи за направа на каша.


Конституция на Медина

Конституцията на Медина е изготвена от ислямския Пророк Мухаммед през 622 година. Тя представлява споразумение между Пророка Мухаммед и всички значителни племена в Ясриб (Медина), включително мюсюлманите, юдеите и езичниците.
1 Пълен текст
# Това е документ от Мухаммед, Пророкът ''(Аллах да го благослови и с мир да го дари)'', който урежда отношенията между Вярващите т.е. мюсюлмани от Курайшите, и Ясриб, и тези които ги последваха и работиха здраво с тях. Те формират общността - Умма.
# Курайшите Мохаджирин ще продължат да плащат парично обезщетение за убит човек.
# В случай на война, те ще освобождават пленниците срещу откуп, както подобава на Вярващите.
# Племето Бани Ауф ще решава размера на паричното обезщетение за убит човек според своите собствени обичаи и традиции.
# В случай на война, всички страни ще освобождават своите пленници, подобно на Вярващите. ''(Виж точка №3)''# Племената Бани Саида, Бани Харт, Бани Джузхам и Бани Наджар ще бъдат управлявани според горните принципи.
# Бани Амр, Бани Ауф, Бани Ал-Набит и Бани Ал-Аус ще бъдат управлявани по горния начин.
# Вярващите няма да откажат освобождаване на пленник и ще плащат кръвното обезщетение. Общо задължение на Уммата е да плати за планниците, попаднали при врага, а не само на семействата на пленените.
# Вярващ няма да се съюзи с друг Вярващ срещу останалите Вярващи.
# Вярващите, които се страхуват от Аллах, ще се опълчат на бунтовниците и на тези, които окуражават несправедливостта или греха, или враждебност и корупция сред Вярващите.
# Ако някой е нарушил гореспоменатите правила, всички Вярващи ще се опълчат срещу него, дори той да е син на някой от тях.
# Вярващ няма да убие друг Вярващ, заради неверник.
# Никой Вярващ няма да помогне на неверник срещу друг Вярващ.
# Закрилата в Името на Аллах ще бъде честа. Най-слабият измежду Вярващите може да даде закрила и това ще сплотява всички Вярващи.
# Вярващите са приятели помежду си и не са приятели на останалите.
# Тези юдеи, които последват Вярващите, ще бъдат третирани наравно с Вярващите.
# Никой юдей няма да бъде накърнен, защото е юдей.
# Няма да се помага на враговете на юдеите, които ни следват.
# Мирът на Вярващите ''(от Медина)'' не може да бъде разделен. ''(Не може една част от населението на града да води война, а друга не.)''# Медина няма да сключва отделни мирни договори, когато Вярващите се борят по Пътя на Аллах.
# Състоянията на война и мир и съпътстващите ги затруднения и улеснения трябва да бъдат еднакви за всички жители на града.
# Когато се излиза на разузнаване, ездачът трябва да бъде придружен от другаря си.
# Вярващите трябва да отмъстят за пролятата кръв, когато се борят по Пътя на Аллах.
# Вярващите ''(поради страха си от Аллах)'' показват постоянство и така получават напътствие от Аллах. Другите трябва да се опитват да достигнат същото ниво на постоянство.
# Никой неверник няма да бъде допуснат да вземе собствеността на Курайшите ''(врага)'' под своя опека. Вражеската собственост трябва да бъде предавана на Държавата.
# Никой неверник няма право да се застъпва за Курайш.
# Ако някой неверник убие Вярващ без да има добро основание, той трябва да бъде убит, освен ако исканията на наследниците на убития не бъдат удовлетворени. Всички Вярващи ще са против такъв грешник. На никой Вярващ няма да бъде разрешено да приюти такъв човек.
# Когато сте в разногласие относно този документ, трябва да се обърнете към Аллах и Мухаммед ''(Аллах да го благослови и с мир да го дари.)''# Юдеите ще помагат за воденето на война, когато се сражават на страната на Вярващите.
# Юдеите от Бани Ауф ще бъдат третирани като една общност с Вярващите. Юдеите си имат своята религия. Това влиза в свободите им. Изключение се прави за несправедливите и грешните. Така те очернят себе си и семействата си.
# Същото се отнася за юдеите от племената Бани Ал-Наджар, Бани Саида, Бани Джузхам, Бани Ал-Аус, Таалба, Джаффна и Бани Ал-Шутайба.
...


Самоучител по Латински Език/Глагол

1 VERBUM
Глаголът (verbum) в латинския се разделя на четири спрежения. Има и т.нар. verba defecta, или неправилни глаголи (те не могат да се причислят към никое спрежение), към които спада и един от най-важните: глагола ''съм''.
По отношение на глагола има една добра и една лоша новина:
Добра новина: В латинския има само шест времена.
Лоша новина: Добрите новини бяха дотук.
Глаголът има сегашна и минала основа, и се изменя по наклонение (изявително, повелително и т.н.), време, залог (деятелен и страдателен), лице и число. Дотук, всичко е както в българския, но има и така нареченото неопределително наклонение, или инфинитив, който се счита за основната форма на глагола. Той се превежда най-често с да-форма (да мога, да бъда) или по-рядко с отглаголно съществително: правене, пеене etc. От сегашната основа се образуват сегашните времена и сегашните инфинитиви, а от миналата-миналите времена и миналите инфинитиви. На първо време сегашната основа ни е повече от достатъчна.
Разделението на спрежения става според това на какъв звук завършва сегашната основа:
І спрежение: Завършва на -а, но в 1л.ед.ч. бива погълнато от личното окончание.
ІІ спрежение: завършва на -е
ІІІ спрежение: завършва на съгласна или на -u
ІV спрежение: завършва на -i.
1.1 Лични окончания
А сега е време да кажем личните окончания за всички времена от сегашната основа. Личните окончания се свързват със сегашната основа на глагола и така той се променя по лице и число.
1л. ед.ч. (persona prima, singularis, или 1p. sg. на латински, и е по-добре да го обозначаваш така като спрягаш някой глагол) -o / едно по-малко разпространено е -m
2л.ед.ч. (Persona secunda, singularis/ 2p., sg.) -s
3л. ед.ч. (Persona tertia, sg./ 3p., sg.) -t
1л.мн.ч. (1p., pluralis/1p., pl.) -mus
2л.мн.ч. (2p., pl.) -tis
3л., мн.ч. (3p., pl.) -nt
Лично окончание за инфинитив: -re
Може би ще забележиш, че всичките окончания започват със съгласна. И ще се запиташ: Добре де, ама нали в трето спрежение основата също завършва на съгласна? Тогава как става при тях? Ами отговора е: със съединителна гласна. Това е гласна, която в случай че основата на глагола завършва на съгласна или на -u, се добавя пред личното окончание. Има различни съединителни гласни, за които ще стане дума когато започнем трето спрежение.
1.2 Спрежение на глагола съм
Глагола ''съм'' на латински е ''sum''. Той е неправилен глагол, което значи че не се причислява по никое спрежение и инфинитива му е по-различен: еsse. Sum e 1p., sg. на глагола като в този случай се използва личното окончание -m.
Сегашната му основа е само една буква-''s'', но тъй като това е най-неправилния от неправилните глаголи, тя не винаги се явява и спрежението му в сегашно време просто трябва да се научи.
1p., sg. sum (съм)
2p.sg. es (си)
3p.sg. est (е)
1p.pl. sumus (сме)
2p.pl. еstis (сте)
3p.pl. sunt (са)
А причината защото не го давам под формата Аз съм, Ти си и т.н., е че личните местоимения в латинския се употребяват изключително рядко, и затова и с тях ще се занимаем по-късно.
----


Българско-шведски разговорник/Граматика/Съществителни имена --- Substantiven

1 Склонения на съществителните имена
СКЛОНЕНИЕ
Единствено число
Множествено число
небройно
бройно
небройни
бройни
EN 1.
en klockaen skola
klockanskolan
klockorskolor
klockornaskolorna
EN 2.
en tankeen bilen tidning
tankenbilentidningen
tankarbilartidningar
tankarnabilarnatidningarna
EN 3.
en aktiviteten gästen stadsbo
aktivitetengästenstadsbon
aktivitetergästerstadsbor
aktiviteternagästernastadsborna
EN 5a.
en läkareen teknikeren ordförande
läkarenteknikernordföranden
läkareteknikerordförande
läkarnateknikernaordförandena
ETT 4.
ett arbeteett utlåtandeett konto
arbetetutlåtandetkontot
arbetenutlåtandenkonton
arbetenautlåtandenakontona
ETT 5.
ett problemett årett fönster
problemetåretfönstret
problemårfönster
problemenårenfönstren
2 1. Склонение
В Шведският език съществуват само 2 граматични рода - en и ett
*en blomma, blomman, blommor, blommorna - цвете
*en våg, vågen, vågor, vågorna - вълна
3 2. склонение
*en finne, finnen, finnar, finnarna
*en hund, hunden, hundar, hundarna - куче
4 3. склонение
Еtt - родовите думи са обикновено чуждици и ударението им е на последната сричка
*en banan, bananen, bananer, bananerna
*en natt, natten, nätter, nätterna - no6t
*en sko, skon, skor, skorna - obuvka
*enn kafé, kaféet, kaféer, kaféerna - kafe
Завършващите на Um думи се спрягат както следва:
*ett akvarium, akvariet, akvarier, akvarierna
5 4. склонение
етт / род завършващи на гласни
*ett ställe, stället, ställen, ställena
* ett hefte, heftet, heften, heftena
6 5. склонение
Съставено от
#ett-sukuiset, konsonanttiloppuiset sanat
#-are-, -ande-, -ende- ja -er-loppuiset en-sukuiset sanat
Както следва:
*ett barn, barnet, barn, barnen - дете
*ett segel, seglet, segel, seglen (el-, en- ja er-loppuiset)
*en läkare, läkaren, läkare, läkarna - лекар
*en studerande, studeranden, studerande, studerandena - u4enik
*en politiker, politikern, politiker, politikerna - политик
7 Неопределени съществителни
en, ettНеопределителна частица
någon, något, några
някой
somliga
някои (мн.ч.)
ett antal
няколко
en rad
няколко
en massa
множество
en mängd
множество
ett (en) slag
някакъв си
en sorts
от вида /рода / сорта
ingen, inget, inga
никой/никакъв
mången, månget, många
много
varje
всеки
var, vart
всеки,къде
varannan, vartannat
всеки втори
få
редки
all, allt, alla
всички
flera
няколко
hurdan, hurdant, hurdana
какъв


Уеб дизайн и програмиране

Още с проектирането на модерните технологии за комуникация, възниква и необходимостта от правила, стандарти, средства за генериране и публикация на информацията, които да са общоизвестни и спазвани от всички разработчици както на софтуер така и на хардуер. Организацията занимаваща се с тази част от процеса на развитие на модерните комуникационни технологии, в частност уеб е
Съществува множество стандарти и технологии които са разработка и собственост на трети страни. Използването им от клиентска страна обикновено не е обвързано с лиценз, но това не винаги се отнася до средствата за разработка на такива приложения и съдържание (напр.: програмният език Java - разработван от ; мултимедийните формати FLV и SWF по-известни като Flash - разработвани заедно с плеър и среда за програмиране и дизайн от ; различните реализации на SQL от , , , или БД с отворен код )
1 Подтеми:
Темата "Уеб дизайн и програмиране" има за цел да систематизира и обхване по-голямата част от съвременните уеб технологии, като същевременно във всяка главна подтема ще бъде правен обзор и ще бъдат давани насоки за последователността на темите които е желателно да бъдат прегледани в предлагания ред. Включените до момента подтеми са:
*HTML/XHTML
*CSS
*XML
*JavaScript
*HTML DOM
*AJAX
*RSS
2 Полезни уеб-ресурси:
Безплатно онлайн обучение: ''::англ.::''

Уеб дизайн и програмиране


JavaScript

=JavaScript е обектноориентиран скриптов език за web=
1 Встъпителни думи
JavaScript се използва от милиони сайтове за добавяне на интерактивност, валидиране на форми, детекция на потребителски хардуер/софтуер и много други. Той е най-популярният и лесен за научаване и използване скриптов език за web, като синтаксисът му силно наподобява този на Java, но все пак са два напълно различни като концепция езици. Има множество реализации като: на Microsoft, (който е официалния стандарт, по-известен като ECMAScript и препоръчван за използване в web) и др. които до голяма степен си приличат. Използването им не се нуждае от лиценз, но това не винаги важи за разпространяваният код в интернет. Съществуват портали с готов за използване и изтестван код, подобни на , където можете да намерите практически всякакви скриптове, писани не само на JavaScript и да ги съпоставите с вашите, дори да обмените идеи с авторите.

Уеб дизайн и програмиране


Българско-шведски разговорник/Шведското общество

това е част от най-необходимата информация, от която би имал нужда един новопристигнал, като почти всичко е взето от този пътеводител:
Pocket Guide to Sweden (част от сайта на имиграционните служби за интеграция с най-необходимата информация за новопристигнали, засягаща всяка сфера от живота тук)
информация за имиграция тук:
дадената по-долу информация е с валидност януари 2007, затова е добре всичко да се провери лично на дадения по-горе сайт на имиграционната служба и при службата за интеграция
1.регистриране при пристигане в различните институции – има няколко места, където човек трябва да се регистрира:
а) по информация от познати от Полша (член на ЕС от соро) , живеещи тук, в страната може да се пребивава без виза, но след като минат 3 месеца, човек трябва да се регистрира и да получи ЕГН (personnummer) в най-близкия офис на данъчната служба:
след няколко седмици се получава писмо ор данъчните, съдърцащо този персонален номер, с него вече се отива на следващото място
от данъчните се вади и personbevis – важен документ, необходим при издаване на лична карта, паспорт, шофьорска книжка
б) застрахователна каса Försäkringskassan
там човек се регистрира, за да има достъп до здравната и социална система(напр. при майчинство, болнични и др.)
на техния сайт също така се изпраща запитване за международна здравна карта (безплатна, получава се за около 1 месец)
в) ако човек работи, трябва да стане член на съответния профсъюз и да си изплаща месечните вноски за членство и за безработица (!! ПОМОЩИТЕ ЗА БЕЗРАБОТНИ НЕ СА ВКЛЮЧЕНИ В ДАНЪЦИТЕ), има различни профсъюзи според професията и местоработата, човек на място може да пита колегите си към кой профсъюз са
в) ако човек работи, задължително трябва да се регистрира още веднъж в данъчното, за да получи документ за данъците, които неговият работодател трябва да му удържа
г) лична карта – моята препоръка е да се извади шведска лична карта, въпреки че нашата е валидна, просто двойната информация на кирилица обърква
личната карта се вади по няколко начина: или в офис на банка, или на поща, като за целта е необходима снимка от оторизирано фото (нашите не важат), платена такса, personbevis и някой с шведска лична карта, за да ви идентифицира и каже, че вие сте наистина вие
личните карти имат чип за електронен подпис и струват 300кр, има и възможност да са по-евтини, ако са без този чип, просто питайте в съответния офис, електронният подпис е само за WINDOWS, не върви под Linux
2.административна организация - страната е разделена на 23 области и много общини (290)
областната администрация е отговорна за здравната система и пътищата
общинската - за училищата, грижите за възрастни, социално подпомагане и др – всяка община си има свой сайт а тази информация
3.наемане на жилище – как да търсим, основни положения, изисквания – има жилища под наем от общински наемодател, може да се наеме жилище от частно лице (обикновено те си имат свои изисквания, като напр. всички възрастnи наематели да имат работа), има възможност да се купи апартамент bostadsrätt, което означава, че се плаща цената на жилището и всеки месец се плаща една сума, в която е включено отопление, вода, понякога и ток, поддръжка на сградата и др., или може да се закупи къща обикновено при наемане на жилище се изисква човек да има постоянен доход (заплата) или някой, който да гарантира за него, т.е. да му плаща наема, ако човек спре да плаща
ВАЖНО! много е важно да се плащат навреме всички сметки (да се има предвид, че извършване и регистриране на плащането отнема 2 работни дена, т.е. поне 2 дена преди крайната дата да се извърши плащането, иначе при просрочено плащане лицето се регистрира в “черен списък” и от там няма право на заем, на покупка на лизинг или изплащане, или на кредитна карта)
ВАЖНО! при нанасяне в жилище под наем е задължително да се направи преглед на жилището заедно с домоуправителя и да се напише протокол за състояноето на жилището и най-вече за видими щети, за да не ви поискат да ги заплатите при напускане при напускане жилището трябва да се предаде в ИЗРЯДЕН ВИД, перфектно почистено, иначе домоуправителят ангажира фирма, която да почисти и ви изпраща сметката – за около 70кв излиза около 3000кр(зависи си от фирмата)
при промяна на адреса човек трябва сам да информира всички фирми, на които е клиент, за промяната на адреса си, за да получава сметките си на новия адрес, ако иска може и да си активира услуга на пощите за препращане на кореспонденция (услугата е платена) www.posten.se
също така при първо наемане на жилище трябва да се избере доставчик на електроенергия, понякога общината си има нейн доставчик, това може да се провери при разговора при наемането
много от жилищата са с кабелна телевизия (някакъв малък пакет от канали е включен в наема), ВАЖНО – ако домакинството има телевизор (без значение на бройката) трябва да се плаща данък за телевизия (без значение дали гледаш или не държавния канал), това гарантира държавен канал без реклами, плаща се 1996кр на година (може да плати наведнъж или на 2 или 4 вноски):
за всяка промяна в жилището се пита домоуправителя, той също така е отговорен за всички поправки – от смазване на вратите до смяна на счупени стъкла или ремонт на кухненските ел.уреди (жилищата са със стандартно кухненско оборудване – печка, хладилник и фризер, прането обикновено става в някое общо помещение, където човек трябва да се запази час, трябва да започва прането навреме и да приключва навреме, както и да почиства след себе си)
има организация за защита на наемателите при некоректно отношение на наемодателя:
www.hyresgasterna.se
много е важно жилището да има застраховка (това се изисква при подписване на договора), застраховката включва защита при пожар и обир, най-лесно става като се избере някоя застрахователна компания от под рубриката försäkringsbolag
при същата (или друга) застрахователна фирма е желателно да се сключи договор за застраховка на всички членове на семейството срещу евентуални злополуки, а ако се купи кола сключването на застраховката е АБСОЛЮТНО ЗАДЪЛЖИТЕЛНО още от първия ден (става и по интернет)
4.социална система
Швеция е социална държава. С аднъците се субсидират почти всички области на живот , като от тях най-важните са здравно обслужване, образователна система, майчинство, болнични, пенсиониране
за децата държавата дава детски – по 1050кр на месец, ако децата са повече от 2, сумата е малко по-голяма, сумата се изплаща до 16 годишна възраст, младежите между 16-20год получават т.нар. studiebidrag, ако учат в гимназия
майчинство – макс 480 дена, от тях 390 дена на 80%, останалите 90 дена са на т.нар. “ниско ниво” - 180кр на ден, може да не се взима цяло майчинство а напр. ¾, ½, ¼, 1/8 и да се работи на намалено работно време
всеки родител трябва да вземе от този отпуск поне 60 дена,за останалите дни се разбират помежду си кой да ги вземе
родителите имат право на болнични за гледане на болни деца до 12год (в някои случаи и до 16год), като тези дни са им платени без първия
болнични – от болничните само първият ден не е платен, след това се изплащат болнични от работодателя в рамките на 3 седмици макс., ако си болен само една седмица, не е необходим документ от лекар, но за по-дълго време е необходим. Ако човек е болен по-дълго от 3 седмици, изплащането на болничните става от осигурителната каса, пак срещу документ ор лекар
5.езиково и друго обучение и неговото финансиране
за новопристигнали чужденци има програма за езиково обучение, чиято продължителност е индивидуална, според човека и неговото собствено темпо
това обучение се нарича “introduktion” и обикновено продължава между 1 и 2 години
в началото е курсът SFI (шведски за чужденци), започва се с ниво N (начинаещи), после хората се разпределят в група 2ВС или 3СD според образованието им и скоростта на възприемане. Тези нива се плащат само на бежанците, получаващи социални помощи, затова е по-добре човек да не се разтакава, а да приключи колкото може по-бързо (аз лично изкарах N+3СD за 7 месеца). Това и други обучения се провеждат в общинското ъчилище за възрастни KOMVUX, обучението е безплатно, като повечето обучния се финансират от:
www.csn.se
във всяко училище си има съветник, който дава информация и помага за финансирането на обучението – има една част като стипендия и една част като заем (който трябва да се връща по-късно)
човек може да се включи за дадено обучение всяка седмица, не е необходимо да чака следващия семестър
SFI завършва с изпит (много лесен), после може да се продължи с шведски и евентуално математика и английски на ниво начално училище ( т.нар. Grundläggande), което обучение се финансира
след положен изпит човек може да започне обучение по гимназиално ниво – шведски А, В, С, английски А, В, С както и евентуално и други предмети като физика, химия и т.н. според това какво му трябва
за подаване на университетска диплома за признаването и на шведски се изисква поне сертификат за шведски В и англ. В
признаването на дипломи:
гимназиални:
университетски:
времето за чакане е поне 6 месеца
задължително трябва да имате и оригиналите освен преведените и легализирани дипломи, оригинала не се изпраща, а само се сравнява с копието от отговорния за това в съответното училише KOMVUX и той се разписва, че му съответства
ако няма да приравнявате образование, е по-добре да не попълвате в разни официални документи, ако имате висше и гимназиално образование – за чужденци не много образовани се отпускат повече пари- т.нар. rekruteringsbidrag от CSN
към момента за един месец се отпускат около 250-300 евро, и около 800 евро за нискообразованите, така че тази разлика от 500 евро си е един добър доход
същата схема за финансираме важи и за университетите, като хората обикновено теглят и студентски заем
на сайта на CSN може да се направи симулация в какъв размер е помощта и заема
6.детски градини и училища
моето дете е голямо, но имам позната, работеща в детска градина и от това, което разбрах от нея, детските градини приличат много на българските
децата са една голяма смесена група от 3 до 6 години, малките до 3 години са отделно, имат топла храна, не трябва да си носят от в къщи, големите спят по желание следобед, а малките – според желанията на родителите си
таксата е според семейния доход, като в повечето обшини има максимална такса – в нашата беше около 1500кр
на 6год децата тръгват на предучилищен клас в училищата (задължителен)
обучението е задължително първите 9 години, после се полага изпит и се кандидатства за гимназиално обучение (по желание), като резултатът от изппита е определящ
гимназиите са профилирани за различни професии, има и такива, насочени към университетско обучение
в училищата също има храна на обяд, много добре балансирано меню, не се плаща, децата получават училищни материали, които се поемат от училището, единствено трябва да си носят плод за последната почивка (ако искат), да имат шлем за игра през зимата, както и обувки за вътре
ИМАЙТЕ ПРЕДВИД, че училищната сетсра провежда имунизациите, затова предупредете, ако искате да знаете кога ще се слагат
всеки семестър се провежда utveklingssamtal – разговор между детето, родителите и учителите за това как се справя ученикът с материала, как се чувства, има ли нещо да го притеснява – отделя се голямо внимание на това и насилието между децата не се толерира – казват, че го докладват на полицията
ВАЖНО: системата е малко странна- всеки си учи сам според собственото си темпо, учителят почти не преподава, а е предимно за помощ, това важи за всички видове училища (и за тези за възрастни също), затова напр. по математика някои деца работят с един учебник, е други с друг (по-напред или назад)
учебната програма в началното училище е доста мудна и ненатоварена, децата имат часове по 40 мин, после почивки по 30 мин, през които задължително са навън независимо от времето, обедната почивка е 1 час, това, което се учи в БГ в 3-4 клас, тук се учи в 5-6 клас, оставят ги да са деца по-дълго време, но после в гимназията им разказват играта – там пада яко учене, но и излизат с готови професии
службата, отговаряща за учебната система е:
www.skolverket.se
7.транспорт
транспортът е много добре организиран, може да се пътува с билет, закупен от шофьора (важи за определено време за всички линии) или с карта с предплатени пътувания – тогава всяко пътуване излиза по-евтино
автобусите си спазват стриктно разписанията, важи правилото за качване само от първата врата (изключения за бебешките и инвалидните колички)
тъй-като не сме в Стокхолм, не знам дали там няма абонаментни карти за месеца
сайт на транспортната система извън столицата: www.dintur.se
сайт на транспортната система в столицата: www.sl.se
влакове: www.connex.se
автобуси: www.svenskabuss.se
8. здравна система
Доболничната помощ е с клиники “vårcentral”, посещението става след записан час, при необходимост изпращат при лекар в болница – важи и за гинеколог
всеки преглед се заплаща – в нашата община е 150кр, за децата е безплатно
НЕ ЗАБРАВЯЙТЕ при първо плащане да поискате картонче, на което се щамповат всички платени такси, при събрани 900кв не се заплаща повече в рамките на 12 месеца
същото важи и за аптеките, когато имате лекарства, изписани с рецепта – аптеката издава своя си карта за платените суми, при покупка на лекарства с рецепта трябва да се легитимирате задължително
жените получават писмо на всеки 3 год за цитонамазка
зъболекари – има държавни зъболекари Folktandvård – обикновено не приемат нови пациенти и трябва да се запишете в листата на чакащи, това важи за възрастните, за децата до 20год няма проблем да станат веднага пациенти и то безплатно
9. бюро по труда
официална страница: www.ams.se
за повечето професии се изисква сертификат, тъй като обучението на един техник (напр. водопрододчик) изисква доста време и той гарантира за извършената от него работа, затова друг няма право да извършва такава дейност, защото при евентуална незиправност има големи глоби
10. данъчна система
11.трафик, важни положения от закона за движение по пътищата, шофьорски книжки
някои особености:
- всички коли се движат винаги със запалени фарове
- всички пътници да са с колан, децата – в стол (до 6год) или на възглавница (до 10г) или колан
- не се шофира след употреба на алкохол – наказанието може да бъде затвор
- задължително се спазват ограниченията на скоростта – глобите са жестоки – до 500 евро и затвор
на пешеходна пътека се спира ВИНАГИ и то още преди пешеходецът да е доближил улицата
на много места е забранено двигателят да работи на празен ход
всички автомобили трябва веднъж годишно да минават на преглед www.bilprovningen.se
за колите се плаща задължително данък
всички коли ЗАДЪЛЖИТЕЛНО трябва да имат застраховката
по последни данни нашите шофьорски книжки важат тук и могат да се сменят за шведска без да се полага изпит (така е за всички от ЕС)
Vägverket: www.vv.se
www.polisen.se
www.bilprovningen.se
12. семейни финанси, организация на потребителите, полезни сайтове, основни вериги магазини за храни и мебели и сайтовете им
храни: www.willys.se, www.netto.se, www.ica.se, www.hemkop.se, www.coop.se
мебели: www.ikea.se, www.jysk.se
застраховки: www.konsumenternasforsakringsbyra.se
съвети за консуматорите:
www.radron.se
www.konsumentverket.se
www.varbostad.se
13. право на пребиваване и гражданство
според информация от познати от други държави, станали наскоро членове на ЕС, човек не се нуждае от виза за работа и престой, но ако остане по-дълго от 3 месежа трябва да се регистрира в данъчната служба
Швеция отвори трудовия си пазар за БГ и човек не би трябвало да се нуждае от разрешително за работа, но все пак е по-добре да се провери за евентуални промени
информация и най-нови положения в закона – от сайта на имиграционната служба
www.migrationsverket.se
по принцип след 5 годишен престой може да се кандидатсва за гражданство
периодът е 3 год., ако човек живее с шведски партньор/съпруг(а)
14. демокрация и закони – много се държи на равенството между хората, има всевъзможни институции, които защитават правата им, има осъдени затова, че са казали “негър” на негър, затова внимателно с такива изява
ВАЖНО! на децата не се посяга, нито навън, нито вкъщи, иначе може да имате големи проблеми
за мъжете, падащи си по шведки – съжителството не е толкова розово – тук всяка една двойка си има календар на домакинската работа, от която на мъжете се падат ПОНЕ 50%, в семействата цари пълна демокрация, лек матриархат, децата могат да правят каквото си искат, както и да се отделят на 16год
гласуване – чужденци, живели поне 3 години тук, имат право да гласуват за общини и области, за жителите от ЕС това условие за 3год не важи
за парламент могат да гласуват само тези с шведско поданство
15. полезни сайтове
телефонен каталог с възможност за търсене по име, адрес, бранш (за фирмите), с карти:
www.eniro.se
сайт със всевъзможни стоки втора употреба и коли, мебе;ли, както и жилища – под наем или закупуване:
www.blocket.se
сайт за сравнение на цени на продукти и техните търговци:
www.pricerunner.se
сайтове за поръчка на хранителни стоки и доставка (важи за определени области):
www.netextra.se
www.ekoladan.se
www.arstiderna.se


XML

=XML - eXtensible Markup Language - разширяем маркиращ език=
1 Встъпителни думи
XML е проектиран за пренос и съхранение на данни, докато HTML/XHTML е документоописателен език, проектиран за изобразяване на данни (изобразяваните данни могат да бъдат форматирани с помоща на CSS).
За по-ефективно запознаване със същността на XML е препоръчително предварителното усвояване на HTML/XHTML и JavaScript. Можете да ползвате темите публикувани в bg.wikibook.org за обучение или просто за да направите бърза справка.
Какво е XML?
*XML - eXtensible Markup Language - Разширяем маркиращ език
*XML е маркиращ език подобен на HTML
*XML е проектиран да пренася данни а не да ги изобразява
*XML използва тагове, но вие сами дефинирате таговете си
*XML е самоописателен
*XML се препоръчва от W3C
*XML не изпълнява нищо, служи единствено за пренос и съхранение на данни

Уеб дизайн и програмиране


Самоучител по Латински Език/Произношение и ударение

1 Латинска азбука
A (а) B (бе) C (це) D (де) E (е) F (еф) G (ге) H (ха) I (и) K (ка) L (ел) M (ем) N (ен) O (о) P (пе) Q (ку) R (ер) S (ес) T (те) U (у) V (ве) X (икс) Y (ипсилон) Z (зет)
Буквите J и W не са оригинално от тази азбука, а са измислени по-късно за други езици, които са използвали латиница през Средновековието.
2 Ударение
Ето първата странност в латинския . А всъщност и изобщо във всеки древен език, който се учи, се е въвело това правило за улеснение.
Сричките във всяка дума се броят отзад напред, а не обратното
Ето един пример, докато все още се опитвате да си представите кое е задната част на думата и кое е предната.
Вземаме хубавата, сравнително дълга дума discipulus. (Хубаво е да имате тетрадка-речник, където да записвате думите) Тя означава ''ученик'' и се разделя на срички по този начин: dis-ci-pul-us. Тук сричките са четири, но интересното е, че us e първата сричка, pul е втората и т.н. Това важи за всяка дума без изключение.
А ето го и правилото за ударението, което бихте схванали грешно без да знаете предишното правило:
Ударението никога не може да пада на първата сричка. То винаги пада САМО на втората или на третата, а на третата пада само ако във втората сричка гласната е кратка
А какво значи кратка гласна?
Ами означава това. Гласната просто е кратка, макар че няма никаква разлика в произношението на кратка и дълга. Например в думата corόna (венец) гласната в сричката ro е дълга, макар че не се казва coroona, а просто corona.
Има три начина да се определи, дали втората сричка е дълга или кратка, а оттам дали ударението пада на нея или не.
1.Просто трябва да знаеш дали в дадената дума гласната във втората сричка е дълга или не. Това не става по никакъв друг начин, освен със зубрене.
2.Има обаче и такива случаи, когато можеш да кажеш по правило, че е дълга. Ако гласната във ІІ сричка се намира преди две съгласни, скупчени една до друга, тогава се удължава и ударението пада на нея (Напр. думата ornamentum- e-то е дълго именно поради това, че има след него две съгласни, n и t, и ударението спокойно може да се намъдри там)
3. Така е и при краткостта. Има думи, в които след една гласна следва друга, например в думата filius (син). В този случай, понеже след i-то има u, i-то е кратко и ударението се премества на трета (в случая fi)
И така, да се върнем на discipulus. Виждаме втората сричка, където е най-вероятно да падне, освен ако не е кратка-pul. В този случай обаче няма правило, което да определи дали u-то е дълго или кратко, затова трябва да го знаем. Е, в случая е кратко, затова ударението не може да е там, и се премества на трета, независимо дали тя е кратка или дълга. И четем discIpulus.
3 Произношение
Произношението е сравнително лесно, просто се чете каквото е написано. Има обаче някои изключения:
1.Дифтонги: това са две гласни, които образуват една сричка вместо две, и са винаги дълги. В латинския те са:
''ae''-чете се ''е''''oe''-също ''е''''au''-чете се ''ау''''eu''-чете се ''еу''
2.Съчетания и особености в произношението на някои букви:
Съчетанието ''ph'' се чете ''ф'' и се среща в думи от гръцки произход.
Съчетанието ''qu''- буквата Q се среща само в комбинацията qu, която не отразява два звука ([кв]), а един-единствен специфичен звук [кў], артикулиран подобно на [к], но с допълнително окръгляне и издаване напред на устните - aqua [акўа], quartus [кўартус].
''Th'' се чете твърдо ''т'', ''ch'' e ''х'', ''rh'' е ''р'', и всички тези съчетания отново се срещат само в думи от гръцки. (Като theatrum-театър, rhapa-ряпа или rhetorica-изкуството на реторите/ораторите)
''C'' пред е-звук или и-звук се чете не като к, ами като ''ц''''Ti'' пред гласна (напр. в думата natio) се чете като ''ци''. Но ако преди ''ti'' има s, x или t, поради стремеж към благозвучие се чете просто ''ти'' (напр. bestia не се чете ''бесция'', а ''бестия'')
''Ngu'' преди гласна се чете ''нгв'', като ще вземем за пример думата lingua, която се чете ''лингва''. Означава ''език''. (А между другото латински език на латински е lingua Latina)
''S'' между две гласни се чете ''з'', например в думата ''rosa'' (роза)
''Su'' се чете като ''св'' само в тези четири думи: suadeo (съветвам), suesco (свиквам, повиквам), suavis (сладък) и Suebi (свеби, германско племе)


HTML DOM

=HTML DOM - HTML Document Object Model=
1 Встъпителни думи
HTML Document Object Model (HTML DOM) - обектен модел на HTML документ. Дефинира стандартен начин за достъп и управление на HTML документи. DOM представя документа като дървовидна структура от елементи, атрибути и текст.
С JavaScript можете да преструктурирате целия HTML документ. Можете да добавяте, премахвате, променяте или пренареждате елементи на страницата. За да промените нещо на страницата, JavaScript се нуждае от достъп до всички елементи в HTML документа. Този достъп, заедно с методите и свойствата за добавяне, преместване, промяна или премахване на HTML елементи се дава чрез DOM.
Може да се използва от JavaScript за четене и промяна на HTML/XHTML или XML документи. Той е разделен на различни части (Core, XML и HTML) и различни нива (DOM Level 1/2/3):
*Core DOM - дефинира стандартен набор от обекти за всеки структуриран документ
*XML DOM - дефинира стандартен набор от обекти за XML документи
*HTML DOM - дефинира стандартен набор от обекти за HTML документи

Уеб дизайн и програмиране


Основи на Perl/Основни типове данни

Основните типове данни в Perl са скаларна променлива, масив и хеш
1 Скаларна променлива
Това е единична стойност - число, низ или препратка. Означава се със сайджил "$" (Стилизирано S, ot англ. scalar - скалар). Примери за скаларна променлива са:
$x = 5;
$;
2 Масив
мини|Графично представяне на масив
Масивът подредено множесво от скалари (наричат се стойности на масива). Означавани последователно, започвайки от 0. Тези означения се наричат ключове на масива. Сайджилът е "@" (Стилизирано А, от англ. array - масив). Важно е да разберете, че със споменатият по-горе сайджил "$" се означават не само скаларните променливи, а всякакви скалари, т.е. когато достигате определен елемент на масив се използва "$", а когато достигате целия масив се използва "@". Когато достигате до определен елемент на масива, ключът трябва да е ограден със средни (квадратни) скоби:
@numbers = (3,26,5,71,90);
$numbers[5] = 32; #Добавя шести елемент на масива
@fruits = ("ябълка","круша","портокал","лимон");
print "$numbers[2], $fruits[2]";
Това ще отпечата третите елементи на двата масива, защото броенето започва от 0. Т.е. за да достигнете първият елемент на масива трябва да използвате $array[0], вторият - $array[1] и т.н.
Отпечатва:
5, портокал
3 Хеш
мини|Графично представяне на хеш
Хешът (или асoциативен масив) е неподредено множество от двойки от скалари, състоящи се от ключ и стойност. Означава се със % (Можете да мислите за него така - двете кръгчета представляват съответно един ключ и една стойност). Когато достигате до определен елемент на хеша, ключът трябва да е ограден със големи (къдрави) скоби:
%file1 = (
"име" => "Мики",
"фамилия" => "Маус",
"град" => "Гладсгоу");
%file2 = ("име", "Гуфи", "фамилия", "Гууф", "град", "Дъкбург");
$file1{"град"} = "Дъкбург"; #Променя стойността на елемента, означен с ключ "град" в хеша file1
print "Досие 1:\n
Име: $file1{'име'}\n
Фамилия: $file1{'фамилия'}\n
Град: $file1{'град'}\n\n
Досие 2:\n
Име: $file2{'име'}\n
Фамилия: $file2{'фамилия'}\n
Град: $file2{'град'}";
Знакът \n означава нов ред. Горе са показани двата начина за записване на масив.
Отпечатва:
Досие 1:
4 Именуване
Правилата за именуване на скаларни променливи, масиви и хешове (както и на други типове данни, за които ще се говори по-нататък) са следните:
* Може да съдържа латинските букви a-z и задължително трябва да започва с такава
* Може да съдържа цифри
* Може да съдържа долни черти (_)
5 Низове
Низовете се ограничават с единични или двойни кавички в зависимост от случая. Най-общо казано, двойните кавички ви позволяват да интерполирате променливи, а единичните - не. Интерполацията е вмъкването на съдържанието на променлива на мястото на нейното име, предшествано със съответния сайджил.
$;
print "Здрасти, $name\n";
print 'Здрасти, $name';
Отпечатва:
Здрасти, Мики
Ако ви се наложи в низ с двойни кавички да отпечатате знак за долар или двойни кавички, използвайте обратно наклонена черта (\) пред тях. Така те няма да се опитат да интерполират променлива или да затворят низа, а просто ще се отпечатат. По същата логика в низ с единични кавички, ако Ви се наложи да използвате единични кавички, напишете \ пред тях.
print "\"Струва \$200\", каза ни продавачката";
Отпечатва:
"Струва $200", каза ни продавачката
6 Упражнения
* Какво не е наред в следният фрагмент:
@names = ("Мики", "Гуфи");
print "Здравей, @names[1]";
* Какво не е наред в следният фрагмент:
%favsports = (
"Мики" => "Голф",
"Гуфи" => "Хокей");
print "Любимият спорт на Мики е $favsports{"Мики"}, а на Гуфи - $favsports{"Гуфи"}.\n";
----


RSS

=RSS - Really Simple SyndicationДействително Просто Обединение=
1 Встъпителни думи
RSS е метод който използва XML за разпространение на уеб съдържание от един сайт, към много други сайтове. Той позволява бързо браузване на новини и ъпдейти. Дефинира лесен начин за поделяне и преглед на заглавия и съдържание. Освен това файловете му могат да се актуализират автоматично. Позволява също персониализирани изгледи на различни сайтове и е написан на XML.
Без RSS потребителите ще трябва да проверяват сайта ви всеки ден за нови ъпдейти, което може да бъде времепоглъщащо за много от тях. Чрез RSS feed (RSS често се нарича news feed или RSS feed) те могат да проверяват вашият сайт по-бързо използвайки RSS агрегатор (сайт или програма която извлича и сортира RSS фийдове). След като RSS данните са малки и бързозареждащи се, те могат лесно да бъдат използвани от услуги като клетъчни телефони или PDA устройства. Уеб-пръстените с подобна информация могат лесно да поделят данни на своите сайтове за да ги направят по-бързи и по-полезни.
Уебдизайнерите които рядко актуализират уебсайтовете си не се нуждаят от RSS. Той е полезен за сайтове които се актуализират често, като:
*Новинарски сайтове - описващи новини със заглавие, дата и описание
*Компании - описващи новини и нови продукти
*Календари - описващи предстоящи събития и важни дати
*Промени в сайт - описващи променени страници или нови страници

Уеб дизайн и програмиране


Фирми

1 Указател на фирми с основен предмет на дейност в областта на хардуера
Настоящият фирмен указател има за цел в удобен и йерархично подреден стил, по категории и градове/държави да предостави информация за по-значимите фирми в областта на хардуера. Включени са уеб адресите им, а за тези от тях които нямат такива е посочен поне e-mail и пощенски адрес. За търговските обекти по възможност ще бъде предоставяна и карта с местоположението.
*Български фирми
**Разработчици
**Производители
**Търговци
**Вносители
**Сервизни центрове
*Чуждестранни фирми
**Разработчици
**Производители
**Търговци
**Вносители
**Сервизни центрове


AJAX

=AJAX - Asynchronous JavaScript and XMLасинхронен JavaScript и XML=
1 Встъпителни думи
AJAX е тип програмиране станал популярен през 2005-а благодарение на . Той не е нов програмен език, а нов начин за използване на съществуващите стандарти (JavaScript, XML, HTML/XHTML, CSS). С помощта на AJAX можете да създавате по-добри, бързи и потребителски по-дружелюбни уеб-приложения. В основата си е базиран на JavaScript и асинхронни HTTP-заявки с помощта на които може да се комуникира директно със сървъра използвайки XMLHttpRequest-обекта. С този обект вашият скрипт може да обменя малки по обем данни със сървъра, без презареждане на цялата страницата. AJAX е браузърна технология независима от сървърния софтуер, а приложенията му са браузърно и платформено независими.
В традиционното JavaScript кодиране, ако желаете да извлечете информация от база данни или файл на сървъра, или да изпратите потребителска информация на сървъра, то ще трябва да направите HTML-форма и да обмените чрез GET или POST метод данни със сървъра. Потребителя ще трябва да щракне Submit-бутона, да изчака отговорът на сървъра, след което новата страница ще се зареди с резултата. Тъй като сървъра връща нова страница всеки път когато потребителя изпрати данни, традиционните уеб-приложения може да работят бавно и потребителски недружелюбно. Чрез HTTP-заявка, уеб страницата може да направи заявка към и да получи отговор от сървъра без презареждане на страницата. Потребителя остава на същата страница и той/тя няма да забележи че скриптовете заявяват страници или изпращат данни на сървъра.

Уеб дизайн и програмиране


Англо- български речник на компютърните понятия

Можете да изтеглите потребителско приложение за работа с този речник от:
Кратки, но важни указания:
1. Разделяйте английските от българските думи с " := " (интервал + двуеточие + знак за равенство + интервал)
2. Между отделните думи оставяйте знак за нов ред.
3. Отделяйте новите редове за една и съща дума с
4. Желателно е да подреждате новите попълнения по азбучен ред.
Използвани съкращения:
гл. глагол *кс Юникс/Линукс понятие соб. словообработващо/ печатарско
нрч. наречие мрж мрежово понятие понятие
прил. прилагателно ГНОМ обичаен за ГНОМ превод звук. понятие, свързано със звука
скр. съкращение КДЕ обичаен за КДЕ превод Уин обичаен за Уиндоуз превод
същ. съществително опт понятие, свързано с оптиката
<Начало на речника-#-#->
access := 1. ''същ.'' достъп
2.осъществявам достъп до
~ control контрол / управление на достъпа
~ control list ''Уин'' списък за контрол на достъпа
~ denied достъпът е отказан
~ mode режим на достъп
~ time време на достъп
account := ''същ.'' сметка
active := действащ, работещ; деятелен
~ mode деятелен режим
action := ''гл.'' действие
adapter := ''същ.'' преходник
advanced := 1. ''прил.'' напреднал (за човек)
2. ''прил.'' разширен, допълнителен
3. ''прил.'' за напреднали
~ settings разширени настройки
alarm clock := ''същ.'' будилник (не бих го написал, ако не бях видял "алармен часовник"" някаква Нокия.)
alias := прозвище, название
aliasing := назъбване (между редовете)
anti~ изглаждане, заглаждане
align := 1. ''същ.'' подравняване
2. ''гл.'' подравняване
ambiguous := ''прил.'' нееднозначен, двусмислен
определям повече от веднъж (за променлива, функция, т.н.)
amplitude := ''същ.'' размах
aperture : ''същ.'' разтвор (опт.)
attribute :=
audio := 1. ''същ.'' звук
2. ''прил.'' звуков
autosize := ''гл.'' самооразмерявам
backbone := гръбнак
background := гръб, фон
bilinear := ''прил.'' двулиеен
blocking := ''съш.'' наръбване
bold := ''прил.'' получер
boot := пускам, запускам, потеглям, обувам
~ disk пусков диск; потеглящ диск; обуващ диск
break := разделяне
brightness := яркост
browse := разлиствам, правя обзор. На копчетата може просто да се пише "Обзор..."; "Преглед..." или "Избор".
browser := обзорник
bullet := водач, водещ знак
bulleted list неподреден списък
cache := склад
capslock := ключ главност
numlock := ключ числен
character := 1. ''същ.'' знак
2. ''прил.'' знаков
~ set знаков набор
~ device знаково устройство
charset := виж character set
checksum := проверовъчен сбор, контролна сума
clipboard := кошница (Някои използват „буфер", дума която се употребява за толкова много неща, за временно съхранение на данни, че в крайна сметка не може да се разбере за кой точно буфер става въпрос.
collapse := свиване
color := цвят
~ scheme разцветка
~ space цветопространство, цветово пространство
column := ''същ.'' стълб
compress := нагнетявам; уплътнявам
compress; pack; archive := сбивам, уплътнявам
compression := гнет; сбиване
compressor := нагнетител
configure := настройвам
connect := ''гл.'' свързвам (се)
connector := ''същ.'' присъединител, съединител
container := ''същ.'' съдържател, поемник
control := ''същ.'' механизъм за управление в диалогов прозорец ("джвъчка" за посочване на данни като етикет, текстово поле, отметка)
convert := ''гл.'' преобразувам
converter := ''същ.'' преобразувател
COP := код на операцията/ действието (КОП)
copy := презаписвам (за файлове); запомням (в кошницата)
copyright := Ползва се континенталноправното понятие „авторско право”, което е далечко от истината- „copyright” е право на разпространение, докато създателят (авторът) може да продаде правата си върху произведението си или просто да не ги е имал, ако работи наемно. Може да ес ползва „право за възпроизвеждане”.
coupling := свързване, сдвояване; сдвоител
deblock := ''гл.'' обезръбявам
deblocking := ''същ.'' обезръбяване
define := ''гл.'' определям
desktop := ''същ.'' работна площ
detailed := подробен
details := подробности
disconnect := разделям (се)
discrete := краен, изброим
disc :=
disk :=
dirty := ''прил.'' замърсен
dock := същ. гнездо
download := ''гл.'' свалям
drag and drop := влачи и пусни
DRM := скр. ЦУП (цифрово управление на правата- способ за управление на разпространението на ограничено откъм разпространителски права съдържание)
edit := обработвам, променям
edition := преработка, издание
editor := обработчик
encoding := обозначаване
equalize := ''гл.'' изравнявам
equalizer := ''същ.'' изравнител
expand := РОС разгръщане
export := 1. ''същ.'' износ (запис на данни от едно приложение в несвойствен или неподразбран за него формат)
2. ''гл.'' изнасям
expression := израз
file :=
filter := 1. същ. Пресяване
2. ''същ.'' сито
3. ''гл.'' пресявам, отсявам
frame := рамка
frameset := набор от рамки
framework := ''същ.'' (работно) обкръжение
framing := обрамчване, използване на рамки, поставяне в рамка (и)
free := ''прил.'' свободен
royalty ~ безплатен
frontend := ''същ.'' преден слой (на приложение); обвивка (за приложение без собствен ГПИ).
folder := папка
format := оразмерявам; размерност, подреждане
forum := форум
gain := усилване (МЕ. бел, децибел и т.н.; в предусилвател); коефициент на усилване
gamma := гама
gradient := преливка
gray := сив (примерно numpad9 става сив 9)
grayscale := сиво- бял (изображение, което съдържа отенъци на сивото, но не и цветове)
hash := ''същ.'' отпечатък (създавам число, което обозначава еднозначно някакъв файл)
2. ''гл.'' снемам отпечатък
~ value стойност на отпечатъка
HDD := скр. твърд диск (ТД), запомнящо устройство на твърд магнитен диск (ЗУГМД)
hard := твърд
~ disk drive твърд диск, ЗУГМД
~ link виж link
histogram :=
history := 1. ''същ.'' дневник (когато се използва като файла за съхранение на събития)
2. ''същ.'' история
homepage := ''същ.'' начална страница
horizontal := водоравен
hue := оттенък
icon := значка
id := съкр. ОУ (обозначаващ указател, може да е числен или буквен)
id3 tag := ОУ3 означител (означител, който се използва за съхраняване на помощни данни в MP3 файлове)
IDE := ''скр''. ПСР (пълна (цялостна) среда за разработка)
image := изображение (за рисунка, снимка и т.н.)
disk ~ дисков образ (образ (снимка) на диска 1:1, съхраняван във файл, чрез който съсдържанието на диска може да бъде възстановено)
import := 1. ''същ.'' внос (зареждане на данни от приложение, които са в несвойствен или неподразбран за него формат)
2. ''гл.'' внасям
indent := ''същ.'' отстъп
industrial := промишлен
industry := промишленост
input := 1. ''същ.'' вход
2. ''пр.'' входящ
install := въвеждам (в употреба), установявам
installation := въвеждане, установка
intensity := ''същ.'' яркост
interface := според случая: когато става дума за GUI, може да се ползва „работна среда" или „облик"; за устройство за пренос на данни-
interpolate := 1. ''същ.'' вмъкване, допълване
2. ''гл.'' вмъкване, допълване
justify := ''същ.'' (двустранно) изравняване, подравняване''гл.'' подравнявам, изравнявам (двустранно)
keystone := 1. ''същ.'' свод
2. ''същ.'' скосеност (за изображение на монитор)
launcher := ''същ.'' пускател, пускач
layer := слой
layout := подредба
leecher :=
licence := 1. ''същ.'' разрешение, позволение, разрешително
2. ''гл.'' позволявам, разрешавам, давам разрешително
~ agreement разрешително споразумение/ съглашение
license := виж licence
line := 1. ред (когато е в матрица, таблица и т.н.)
2. черта, линия (геометричен предмет)
Внимание: Значения 1 и 2 често биват бъркани!
link := 1. ''същ.'' връзка, препратка (към файл)
hard ~ твърда връзка
soft ~ мека връзка
symbolic ~ мека връзка
symlink ~ мека връзка
2. ''гл.'' свързвам
lime := жълто- зелен
location := местоположение
log := 1. ''гл.'' водя дневник, вписвам
2. ''същ.'' (+ file) дневник
log in := влизам
log out := излизам
luminance := осветеност
manager := управител
file ~ файлов управител
device ~ управител на устройствата
task ~ задачен управител, управител на задачите
file ~ файлов манипулатор
window ~ прозоречен управител, управител на прозорците
map (as network drive) := присъединявам (мрежов диск)
method := ''същ.'' похват, способ
mount := ''гл.'' прикачам
namespace := ''същ.'' именно пространство
network := ''същ.'' мрежа
nickname := прозвище
node := ''същ.'' възел
numpad := сив (примерно numpad9 става сив 9)
OEM := скр. марков (за хардуер)
съпровождащ, придружаващ (който се продава заедно с хардуера)(за софтуер)
operation := действие (освен, ако не става въпрос за рязане на тела, с цел лечение)
option := избор; настройка
oscillograph :=
output := изходящ; целеви
overlay := наслагване
padding := 1. подложка2. уплътняване
cell~ клетъчен отстъп
panel := крило
two-~ двукрил
parse := ''гл.'' правя разбор
parser := ''същ.'' разборник
partition := ''същ.'' дял
passive := ''прил.'' страдателен
pattern := ''същ.'' шарка (в графичните приложения)
peer := равен
peer to peer := равен с равен
pitch := ''същ. звук'' височина (на звука)
play := 1. гл. възпроизвеждам
2. пуск (за надписване на копчето „play“ на възпроизводителите)
player := ''същ.'' възпроизводител
playlist := ''същ.'' песноред, възпроизводствен списък
plug and play := включи и бичи; бодни и бичи
plugin := приставка
polygon := многоъгълник
position := 1. ''същ.'' разположение
2. ''гл.'' разполагам, намествам
prefix := ''същ.'' представка
priority := старшинство; буквално на латински би трябвало да означава „първенство", но може и да се лъжа.
property := свойство
publish := издавам, обнародвам
RAD := ''скр.'' БРП (бърза разработка на приложения)
receive := гл. приемам
receiver := същ. приемник
refresh := 1. ''същ.'' опресняване, обновяване
2. ''гл.'' опреснявам, обновявам
~ rate опресняване (измерва се в Хц)
vertical ~ rate отвесно опресняване (Показва колко пъти се опреснява (сменя) образът на екрана за една секунда. Обикновено стойността му е между 60 и 120Хц).
horizontal ~ rate водоравно опресняване (Обикновено стойността му е между 50 и 100КХц).
regular expression := ''същ.'' обичаен израз
remote := далечен, отдалечен
~ control далечно управление
render := ''гл.'' измазвам (понятието май идва от архи- програмите)
remove := ''гл.'' премахвам, изтривам
replace := ''гл.'' замествам (не „презаписвам“ (copy= презаписвам))
repeater := ''същ.'' повторител, усилвател
resolution := ''същ.'' разрешение; разделителна способност
rip := ''гл.'' кормя (обикновено се ползва за сваляне на звукови парчета от КД или за филми от ЦМД (DVD))
runlevel := ''същ.'' ниво на работа
sample := ''същ.'' извадка (Понятието идва от статистиката и показва, че при цифроване на аналоговите данни те преминават в изброимо (дискретен) състояние.)
samplerate := честота (количество извадки за единица време)
satellite := ''същ.'' спътник
saturation := ''същ.'' наситеност
scale := 1. ''същ.'' мащаб
2. ''гл.'' мащабирам
auto ~ самооразмеряване, самомащабиране, самовместване
scroll := ''гл.'' прелиствам, превъртам
scroller := ''същ.'' колелце (на мишка); плъзгач (ГПИ)
seeder :=
sharpen := изострям
shell := ''същ.'' обвивка
shutter := същ. затвор (опт)
sidepin := бъчвовидност
silicon := ''същ.'' силиций (Не го бъркайте със „силикон”- силицият е полупроводник и от него се правят полупроводникови прибори (диоди, транзистори, чипове, т.н.). Силиконът е непроводник и от него се правят други неща. Съответно и небеизвестната калифорнийска долина не е „силиконова", а „силициева".)
silicone := ''същ.'' силоксан; силикон (силициев каучук)
site :== ''същ.'' възел, мрежов възел
solid := 1. ''прил'' плътен
2. ''прил.'' равномерен (за цвят)
3. ''прил.'' плътен, непрозрачен
source := 1. ''гл.'' източник
2. ''прил''. изходен
~ code изходник, изходен код, първичен код
open ~ с отворен изходник, с отворен първичен код
space :=
spacing := разредка
spline := 1. многочленна крива (комп)
2. сплайн (мат)- вид функция, използвана при вмъкване (допълване)
start := 1. ''същ.'' начало, пускане, запускане
2. ''гл.'' пускам, запускам
statement := ''същ.'' твърдение
status := състояние; развитие, ход (до къде е стигнало в изпълнението си дадено действие)
string := низ
suffix := ''същ.'' наставка
sum := ''същ.'' сбор
symbolic link := виж link
symlink := виж link
tab := ''същ.'' изрез
tag := същ. означител
target := 1. ''същ.'' цел
2. ''прил.'' целеви
tendency := склонност, насока
test := 1. ''същ.'' проверка, изпитание, изпитване
2. ''гл.'' проверявам, изпитвам
~ panel проверочно крило
~ drive пробно каране
tester := 1. ''същ.'' изпитател (за човек)
2. ''същ.'' пробник (за устройство)
torrent := ''същ.'' ручей (място, където се ловят разни неща с мрежа)
tracker := търсач
trend := склонност; гъзария
trendy := гъзар; вървежен
UNC := ВПН (всеобщо прието наименуване)
un/de install := премахвам
unmount := разкачам
uppercase := главни букви
upload := ''гл.'' качвам
verification := 1. проверка
2. потвърждение, потвърждаване, доказателство
verify := ''гл.'' потвърждавам, проверявам, удостоверявам
vertical := отвесен
viewer := ''същ.'' преглед (приложение (само) за онагледяване на съдържанието на файлове)''hex ~'' шестнадесетичен преглем
text ~ словесен преглед
image ~ преглед на изображения
waveguide := ''същ.'' вълновод
web := мрежа (обикновено се има предвид интернет)
~ page мрежова страница
~ editor обработчик на мрежови страници
wildcard := ''същ.'' заместващ знак (* или ?)
wireless := безжичен
wizard := ''същ.'' помощник, съветник
word
~ wrap ''виж'' wrap
~processor словообработка, свовообработващо/ текстообработващо приложение
wrap := ''същ'' пренасяне (на думи, текст)
гл. пренасям
WYSIWYG := ПКВ (получаваш, каквото виждаш)
Нагледен обработчик (обикновено на мрежови страници) от рода на Dreamweaver, NVU и т.н.
zoom := ''същ.'' приближение (опт)
optical ~ оптично приближение
digital ~ цифрово приближение
Понякога „zoom“ се използва неправилно вместо „magnify“, така че в превода може да напишете „увеличение“, ако това е смисълът.
<-#-#-Край на речника>

Компютинг


Интернет указател

Настоящият интернет указател има за цел да събере адресите на интересни уеб места в мрежата и да ги подреди по категории за по-удобно търсене. Указателят е разделен на два основни дяла Българско Интернет-пространство и Световно Интернет-пространство:
* Българско Интернет-пространство
* Световно Интернет-пространство