електронний кабінет користувача

компонент Реєстру, який створюється для забезпечення електронної взаємодії між суб’єктами стратегічної екологічної оцінки, подання та опрацювання документації замовниками документів державного планування та органами, які здійснюють консультації; об’єкти Реєстру - інформація про здійснені процедури стратегічної екологічної оцінки; органи, які здійснюють консультації, - Мінекономіки, МОЗ, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації (відповідні підрозділи з питань охорони навколишнього природного середовища та охорони здоров’я), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони здоров’я; публічні реєстратори - посадові особи органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування; Реєстр - це єдина інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує створення, перегляд, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері стратегічної екологічної оцінки. Реєстр є функціональним модулем Єдиної екологічної платформи “ЕкоСистема”, призначеним для офіційного оприлюднення документації щодо стратегічної екологічної оцінки, забезпечення інформування суб’єктів стратегічної екологічної оцінки та інших заінтересованих сторін про хід та результати здійснення стратегічної екологічної оцінки. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про стратегічну екологічну оцінку” (далі - Закон) та Положенні про Єдину екологічну платформу “ЕкоСистема” , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2021 р. № 1065 (Офіційний вісник України, 2021 р., № 82, ст. 5264). 3. Реєстр ведеться для забезпечення: доступу суб’єктів стратегічної екологічної оцінки до актуальної інформації про здійснення стратегічної екологічної оцінки (нормативно-правові акти, методичне забезпечення, довідкова інформація); електронної взаємодії між суб’єктами


екосистема стартапів

сукупність інституцій, фінансових та правових інструментів, об’єктів інноваційної інфраструктури, а також ресурсів (науково-технічних, фінансово-економічних, виробничих, соціальних та культурно-освітніх), задіяних у процесі створення та розвитку стартапів


єдина електронна платформа

електронна платформа Фонду розвитку інновацій для забезпечення ефективної взаємодії мережі стартап-шкіл- інкубаторів - акселераторів


експерт (наставник), який має знання, уміння, навички, досвід фахової роботи у відповідній сфері діяльності і готовий безоплатно поділитися своїми навичками у відповідній сфері, допомагає стартапу будувати стратегію розвитку, встановити пріоритети, визначити першочергові цілі, розвивати корисні якості і уникати типових помилок тощо


мережа стартап-шкіл

інкубаторів - акселераторів - сукупність взаємодіючих стартап-шкіл, створених на базі закладів вищої освіти, наукових установ, які забезпечують надання фінансових, консалтингових, маркетингових, інформаційно-комунікативних, юридичних, освітніх та інших послуг з метою розвитку стартапів, спрямованих на використання і комерціалізацію науково-технічного (прикладного) результату, на початковому етапі їх розвитку, стимулювання створення, впровадження та реалізацію інноваційної продукції


суб’єкт малого, середнього підприємництва або авторський колектив, до складу якого можуть входити здобувачі освіти (наукового ступеня), наукові, науково-педагогічні працівники та інші фізичні особи, діяльність якого спрямована на розроблення, створення, впровадження та реалізацію інноваційної продукції і пошук бізнес-моделі для подальшого її масштабування та розвитку, на використання та комерціалізацію науково-технічного (прикладного) результату

наукового ступеня


стартап-школа

інкубатор - акселератор (далі - стартап-школа) - структурний підрозділ закладу вищої освіти, наукової установи, що надає інформаційно-консультаційну підтримку стартапам, а також забезпечує інтенсивний розвиток стартапів на початковому етапі їх розвитку шляхом забезпечення та безпосереднього проведення науково-технічних розробок з метою досягнення конкретного науково-технічного (прикладного) результату, навчання, залучення менторів, надання фінансової, експертної та іншої підтримки. Терміни “суб’єкти малого підприємництва” і “суб’єкти середнього підприємництва” у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Господарському кодексі України , з урахуванням того, що в цілях цього Порядку термін “суб’єкти малого підприємництва” охоплює суб’єктів мікропідприємництва, а термін “інвестор” - в значенні, наведеному в Законі України “Про інвестиційну діяльність”. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про вищу освіту” , “Про наукову і науково-технічну діяльність” та “Про інноваційну діяльність” . 3. Метою реалізації експериментального проекту є підтримка та розвиток інноваційної інфраструктури закладів вищої освіти, наукових установ та екосистеми стартапів, діяльність яких спрямована на використання та комерціалізацію науково-технічного (прикладного) результату. 4. Координатором експериментального проекту є МОН. Учасниками експериментального проекту є: Фонд розвитку інновацій, який координує взаємодію стартап-шкіл, надає інформаційно-консультаційну підтримку, здійснює спільні заходи популяризаційного характеру; заклади вищої освіти, наукові установи - переможці конкурсного відбору науково-технічних проектів для визначення переліку закладів вищої освіти, наукових установ, на базі яких буде створено мережу стартап-шкіл - інкубаторів - акселераторів (далі - конкурс), які реалізують науково-технічний проект із створення та забезпечення функціонування стартап-школи, а також заклади вищої освіти, наукові установи, які повідомили МОН про створення старт


пізній етап розвитку стартапу

зрілість (серія С) - передбачає високу рентабельність стартапу, вихід на нові ринки, розроблення нової інноваційної продукції. Етапи розвитку стартапу щодо розроблення мінімально життєздатного продукту (MVP) можуть розповсюджуватися на стартап, діяльність якого спрямована на використання та комерціалізацію науково-технічного (прикладного) результату, розроблення, створення, впровадження та реалізацію інноваційного продукту. 6. МОН надає фінансову підтримку інноваційної діяльності закладам вищої освіти, науковим установам за результатами конкурсного відбору науково-технічних проектів, спрямованих на підтримку інноваційної діяльності закладів вищої освіти та наукових установ, за рахунок коштів спеціального фонду державного бюджету, що отримані як зовнішній інструмент допомоги ЄС для виконання зобов’язань України у Рамковій програмі Європейського Союзу з наукових досліджень та інновацій “Горизонт 2020” (далі - фінансова підтримка), відповідно до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для виконання зобов’язань України у сфері міжнародного науково-технічного та освітнього співробітництва , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1197 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 91, ст. 3304; 2015 р., № 69, ст. 2275; 2019 р., № 23, ст. 820). Фінансова підтримка надається закладам вищої освіти, науковим установам - переможцям конкурсу в межах погодженої кошторисної документації на реалізацію науково-технічних проектів, спрямованих на підтримку інноваційної діяльності закладів вищої освіти та наукових установ, та передбачає покриття таких напрямів витрат, як: заробітна плата працівників; сплата податків та зборів, необхідних для реалізації науково-технічного проекту; оплата послуг (фінансових, консалтингових, маркетингових, інформаційно-комунікативних, юридичних, освітніх та інших послуг, спрямованих на розвиток стартапів); придбання обладнання та/або устаткування, необхідного для створення та функціонування стартап-шк

фінансову підтримку


фізична особа, що безпосередньо звертається за отриманням адміністративної послуги у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав)


ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ

ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України


невід’ємна архівна складова частина Державного реєстру прав

Реєстр прав власності на нерухоме майно, Єдиний реєстр заборон відчуження об’єктів нерухомого майна, Державний реєстр іпотек та у випадку, передбаченому законом, відомості Державного реєстру земель


об’єкт речових прав

земельна ділянка, житловий будинок, будівля, споруда, а також їх окремі частини, квартира, житлове та нежитлове приміщення, об’єкт незавершеного будівництва, майбутній об’єкт нерухомості, меліоративна мережа, складова частина меліоративної мережі. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень”, інших нормативно-правових актах, прийнятих відповідно до нього.”


про меліоративну мережу, складову частину меліоративної мережі

її код (номер). Відомості про земельну ділянку, меліоративну мережу, складову частину меліоративної мережі вносяться автоматично на підставі відомостей, отриманих з Державного земельного кадастру в порядку відповідної інформаційної взаємодії. Відомості про об’єкт будівництва, майбутній об’єкт нерухомості, закінчений будівництвом об’єкт вносяться автоматично на підставі відомостей, отриманих з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва в порядку інформаційної взаємодії з такою системою. У разі відсутності в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва відомостей про відповідний об’єкт такі відомості вносяться на підставі документів, поданих для державної реєстрації прав. У разі наявності в документах, поданих для державної реєстрації права власності, відомостей про ціну (вартість) об’єкта речових прав додатково до відомостей, передбачених цим пунктом, вносяться також відомості про таку ціну (вартість).”


закінчений будівництвом об’єкт

закінчений будівництвом об’єкт, який після прийняття об’єкта в експлуатацію є самостійним об’єктом нерухомого майна; майно - нерухоме майно, об’єкти незавершеного будівництва, майбутні об’єкти нерухомості, меліоративні мережі, складові частини меліоративних мереж. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень”, інших нормативно-правових актах, прийнятих відповідно до нього.”; у пункті 5 - 1 : абзац перший викласти в такій редакції: “5 - 1 . Судове рішення про заборону вчинення реєстраційних дій, судове рішення про скасування судового рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій, судове рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій (далі - судове рішення щодо заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій), а також заяви власника про заборону вчинення реєстраційних дій, про відкликання заяви про заборону вчинення реєстраційних дій, що надходять до суб’єкта державної реєстрації прав або нотаріуса, невідкладно реєструються державним реєстратором у базі даних заяв.”; у першому реченні абзацу другого слова “нерухомого майна про заборону вчинення реєстраційних дій щодо власного нерухомого майна” замінити словами “про заборону вчинення реєстраційних дій”, а слова “права власності на відповідний нерухомого майна” - словами “відповідного права власності”; в абзаці третьому слова “нерухомого майна про відкликання власної” замінити словами “про відкликання”; абзац четвертий викласти в такій редакції: “У разі звернення заявника із судовим рішенням щодо заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій державний реєстратор відповідно до закону встановлює особу такого заявника та в порядку інформаційної взаємодії Державного реєстру прав та Єдиного державного реєстру судових рішень отримує примірник судового рішення в електронній формі, крім випадку, коли таким заявником є слідчий або прокурор.”; доп


нерухоме майно, об’єкти незавершеного будівництва, майбутні об’єкти нерухомості, меліоративна мережа, складова частина меліоративної мережі; надавач інформації з Державного реєстру прав - державний реєстратор прав на нерухоме майно (далі - державний реєстратор), адміністратор центру надання адміністративних послуг або помічник нотаріуса. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень”, інших нормативно-правових актах, прийнятих відповідно до нього.”; “5. Інформація з Державного реєстру прав про зареєстровані речові права, обтяження речових прав містить актуальні на дату та час її надання відомості про зареєстровані речові права, обтяження речових прав, наявні в Державному реєстрі прав, а також відповідні відомості з його невід’ємної архівної складової частини або відомості про відсутність зареєстрованих речових прав, обтяжень речових прав. За бажанням особи інформація з Державного реєстру прав про зареєстровані речові права, обтяження речових прав, крім відомостей, передбачених абзацом першим цього пункту, може додатково містити відомості про набуття, зміну і припинення речових прав, обтяжень речових прав, а також про внесені зміни до відповідних відомостей Державного реєстру прав та його невід’ємної архівної складової частини у хронологічному порядку. Пошук у Державному реєстрі прав відомостей про зареєстровані речові права, обтяження речових прав здійснюється за одним або кількома ідентифікаторами, передбаченими Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно , затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1141 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 86, ст. 3145; 2018 р., № 52, ст. 1827). За зазначеними особою параметрами пошуку щодо майна надаються відомості про зареєстровані речові права, обтяження речових прав щодо такого майна. Для ознайомлення особи за зазначеними нею параметрами пошуку щодо суб’єкта речового права, обтяження


атестат еквівалентності

виданий іноземним органом сертифікації документ у паперовій або електронній формі, що підтверджує відповідність хмелю (хмелепродуктів) стандартам якості, еквівалентним стандартам, визначеним законодавством у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів


видозмінений хмелепродукт

продукт переробки хмелю, який не містить альфа-кислот у незмінному стані


виробник хмелепродуктів

суб’єкт господарювання (юридична особа або фізична особа - підприємець), що провадить діяльність з переробки хмелю та виробництва хмелепродуктів


виробник хмелю

суб’єкт господарювання (юридична особа або фізична особа - підприємець), що провадить діяльність з вирощування, підготовки, зберігання або реалізації хмелю. Виробник хмелю може бути виробником хмелепродуктів


гранула хмелю

дрібна щільна грудочка кулястої циліндричної чи прямокутної форми, вироблена з подрібнених шишок хмелю


екстракт хмелю

хмелепродукт, одержаний шляхом виділення концентрату із шишок або гранул хмелю


закритий операційний цикл

процес підготовки або переробки хмелю (хмелепродуктів), що здійснюється під спостереженням працівників сертифікаційного центру у спосіб, що унеможливлює додавання або вилучення додаткового обсягу хмелю (хмелепродукту) під час такого циклу. Закритий операційний цикл починається з відкриття опечатаної упаковки непідготовленого або підготовленого хмелю, який необхідно підготувати або переробити, або хмелепродукту, який підлягає переробці, та закінчується опечатуванням упаковки, в якій міститься підготовлений хміль або хмелепродукт

сертифікаційного центру


змішаний хмелепродукт

суміш двох або більше хмелепродуктів із різних партій


ізомеризований хмелепродукт

видозмінений хмелепродукт, у якому альфа-кислоти майже повністю ізомеризовані


компетентний орган

центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин


концентрований порошок хмелю

хмелепродукт, отриманий шляхом дії розчинника на порошок хмелю


маркування хмелю (хмелепродукту

слова, опис, знак для товарів і послуг (торговельна марка), графічне зображення або символ, що розміщуються на упаковці, етикетці (стікері), а за відсутності упаковки - у документі чи повідомленні, що супроводжує хміль (хмелепродукт), та дає змогу ідентифікувати його


невидозмінений хмелепродукт

продукт переробки хмелю, в якому альфа-кислоти та інші компоненти хмелю перебувають у незміненій формі (незміненому стані)


непідготовлений хміль

свіжозібраний хміль, попередньо висушений і запакований


партія хмелю (хмелепродукту

кількість упаковок хмелю (хмелепродуктів) з однаковими характеристиками, одночасно поданих для сертифікації одним виробником хмелю (хмелепродуктів)


перелік районів вирощування хмелю

перелік адміністративно-територіальних одиниць, у межах яких може вирощуватися хміль, який затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну аграрну політику, для цілей сертифікації хмелю (хмелепродуктів)


переробка хмелю

виробництво хмелепродуктів із шишок хмелю для подальшого використання


підготовка хмелю

сукупність процесів, що включають вентиляцію шишок хмелю перед сушінням, сушіння, відлежування (кондиціювання за вологістю), пресування та пакування шишок хмелю без їх руйнування


підготовлений хміль

хміль, що пройшов етап підготовки


порошок хмелю

невидозмінений хмелепродукт у вигляді подрібнених та розмелених шишок хмелю


свіжозібраний хміль

шишки хмелю, відокремлені від стебла та листя рослини хмелю


сертифікат на хміль (хмелепродукти

виданий сертифікаційним центром документ у паперовій або електронній формі, що підтверджує відповідність хмелю (хмелепродуктів) вимогам законодавства у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів

сертифікаційним центром


сертифікаційний центр

підприємство, установа, організація чи їхній відокремлений підрозділ, уповноважені компетентним органом на проведення сертифікації хмелю (хмелепродуктів) та внесені до Реєстру сертифікаційних центрів

сертифікаційних центрів


сертифікація хмелю (хмелепродуктів

процедура підтвердження відповідності хмелю (хмелепродуктів) вимогам законодавства у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів, що здійснюється сертифікаційним центром

сертифікаційним центром


хмелепродукт

продукт, отриманий у результаті переробки хмелю, що включає невидозмінені хмелепродукти, видозмінені хмелепродукти та ізомеризовані хмелепродукти


висушені суцвіття, відомі як шишки жіночої рослини хмелю (Humulus lupulus)


хміль без насіння

хміль із вмістом насіння, що не перевищує 2 відсотки його ваги


хміль із насінням

хміль із вмістом насіння, що перевищує 2 відсотки його ваги. Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Дія цього Закону поширюється на суб’єктів господарювання, які провадять діяльність з вирощування, обробки, переробки, сертифікації, зберігання, реалізації, експорту та імпорту хмелю (хмелепродуктів) з урахуванням положень частини другої цієї статті. 2. Положення цього Закону застосовуються до товарів, віднесених до товарних позицій 1210 10 00 , 1210 20 та 1302 13 00 згідно з УКТЗЕД. При цьому положення розділу IV цього Закону (крім статті 16 ) не поширюються на: 1) хміль, зібраний на земельній ділянці, що перебуває у власності чи користуванні суб’єкта господарювання - виробника пива, що використовується таким виробником пива у природному або переробленому стані. Положення цього пункту не застосовуються, якщо хміль, зібраний на земельній ділянці, розташованій за межами митної території України


хмелепродукти, вироблені за контрактом на замовлення суб’єкта господарювання

виробника пива, за умови що вони використовуються безпосередньо таким виробником пива


паритетність та рівність

забезпечення рівних можливостей суб’єктів господарювання


забезпечення вільного доступу до інформації у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів


координація діяльності

взаємозв’язок та взаємоузгодженість довгострокових стратегій, планів і програм у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів


об’єктивність

розроблення документів, що визначають державну політику у сфері хмелярства та виробництва хмелепродуктів, на основі показників, яких можливо досягти та які можливо оцінити


загальна площа земельних ділянок, на яких виробники хмелю

члени об’єднання вирощують хміль, становить не менше 60 гектарів, крім випадку, передбаченого абзацом шостим цієї частини


відповідальний працівник

працівник виробничого структурного підрозділу суб’єкта рибного господарства або виробничого структурного підрозділу суб’єкта аквакультури, відповідальний за добування (вилов), вивантаження водних біоресурсів, внутрішнє переміщення та внесення інформації про простежувані водні біоресурси та/або продукцію, вироблену з водних біоресурсів, до електронної системи простежуваності водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів


відповідальний працівник рибоприймального пункту

призначений суб’єктом рибного господарства працівник, відповідальний за приймання, облік водних біоресурсів та маркування партій водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів, отриманих в результаті здійснення операцій з об’єктами промислового рибальства на рибоприймальному пункті або риболовному судні (у разі здійснення добування (вилову) водних біоресурсів за межами юрисдикції України), а також внесення інформації до електронної системи простежуваності водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів, щодо водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів


електронний журнал обліку суб’єкта аквакультури

складова Електронної системи, що забезпечує внесення оператором простежуваності інформації до Електронної системи про операції з простежуваними водними біоресурсами та/або продукцією, виробленою з водних біоресурсів, під час здійснення аквакультури, види та обсяги добутих (виловлених) водних біоресурсів


електронний журнал обліку суб’єкта рибного господарства

складова Електронної системи, що забезпечує внесення оператором простежуваності інформації до Електронної системи про види та обсяги добутих (виловлених) водних біоресурсів, операції з простежуваними водними біоресурсами та/або продукцією, виробленою з водних біоресурсів, під час здійснення промислового рибальства, дослідного вилову та діяльності спеціального товарного рибного господарства


неовульована ікра

ікра, що була отримана способом механічного відокремлення від сполучної тканини яєчників (ястиків) водного біоресурсу


овульована ікра

ікра, що була отримана від водних біоресурсів на стадії дозрівання способом вільного відокремлення ікринок від яєчників (ястиків) прижиттєвим методом


оператор простежуваності

суб’єкт господарювання, який провадить господарську діяльність у сфері простежуваності водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів, в тому числі перший продавець, перший покупець, покупець, вантажовідправник, вантажоодержувач, перевізник, відповідальний працівник рибоприймального пункту та відповідальний працівник. Оператори простежуваності зобов’язані забезпечити простежуваність водних біоресурсів та/або продукції з них відповідно до вимог цього Закону, а також своєчасно вносити достовірні та повні відомості до Електронної системи, передбачені цим Законом


перший покупець

оператор простежуваності, автентифікований і авторизований в Електронній системі, який здійснив купівлю партії аквакультури та/або партії промислового рибальства та/або партії водних біоресурсів, добутих (виловлених) за межами України, у першого продавця


перший продавець

оператор простежуваності, автентифікований і авторизований в Електронній системі, який здійснив добування (вилов) або імпорт простежуваних водних біоресурсів та/або продукції з них


повідомлення про продаж

дія в Електронній системі, що забезпечує можливість першому продавцю (у разі продажу іноземному оператору простежуваності), першому покупцю або покупцю підтвердити інформацію про здійснення операції з партією промислового рибальства та/або партією аквакультури або партією водних біоресурсів, добутих (виловлених) за межами України, із зазначенням інформації про товарно-транспортну накладну для простежуваних водних біоресурсів та/або продукції з них (її номер) або інший міжнародний транспортний документ, у разі транспортування партії водних біоресурсів, добутих (виловлених) за межами України, та/або імпорту простежуваних водних біоресурсів та/або продукції, виробленої з водних біоресурсів, в Електронній системі


оператор простежуваності, автентифікований і авторизований в Електронній системі, який здійснив купівлю партії аквакультури та/або партії промислового рибальства та/або партії водних біоресурсів, добутих (виловлених) за межами України


простежуваність

можливість ідентифікувати простежувані водні біоресурси та/або продукцію з них, операторів простежуваності, партію промислового рибальства, партію аквакультури, операції з об’єктами аквакультури, операції з об’єктами промислового рибальства


релевантний географічний район

географічна одиниця для класифікації в рибальстві, що є морським районом, який позначається шляхом посилання на підрайон, сектор або підсектор Продовольчої та сільськогосподарської організації ООН, у відповідних випадках, економічна зона або зона, обмежена географічними координатами відповідно до міжнародних договорів, рибогосподарський водний об’єкт (його частина), водні об’єкти (їх частини), у тому числі технологічні пристрої для цілей аквакультури


сертифікат вилову водних біоресурсів (Catch Certificate

документ, що видається компетентним органом держави прапора та підтверджує законність добування (вилову) простежуваних водних біоресурсів та/або продукції з них


сертифікат реекспорту водних біоресурсів (Re-export Certificate

документ, що видається компетентним органом держави, з якої реекспортуються простежувані водні біоресурси та/або продукція з них, та підтверджує реекспорт вантажної партії простежуваних водних біоресурсів та/або продукції з них або її частини, раніше ввезеної на митну територію України на підставі сертифіката вилову водних біоресурсів (Catch Certificate)


харчова ікра осетроподібних видів риб

харчовий продукт, вироблений із обробленої овульованої або неовульованої ікри всіх видів водних біоресурсів родин осетрових (Acipenseridae) та веслоносових (Polyodontidae). 2. Інші терміни у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Митному кодексі України , Податковому кодексі України , законах України "Про тваринний світ" , "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" , "Про аквакультуру" , "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" , "Про ветеринарну медицину та благополуччя тварин" , "Про автомобільний транспорт" , "Про захист прав споживачів" . {Частина другу статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Дія цього Закону поширюється на операції з усіма водними біоресурсами, добутими (виловленими) під час здійснення промислового рибальства, дослідного вилову, аквакультури, діяльності спеціального товарного рибного господарства або набутими іншим законним шляхом, та/або продукцію, вироблену з них, що підлягають простежуваності. Стаття 3. Законодавство у сфері простежуваності водних біоресурсів та/або продукції з них 1. Законодавство у сфері простежуваності водних біоресурсів та/або продукції з них ґрунтується на нормах Конституції України і складається з цього Закону, інших законодавчих актів, міжнародних договорів України, які застосовуються в Україні в порядку, передбаченому Законом України "Про міжнародні договори України", та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів. 2. Якщо міжнародним договором України, згода на обов’язковість якого надана Верховною Радою України, встановлені інші правила, ніж ті, що передбачені в цьому Законі, застосовуються правила міжнародного договору України. Стаття 4. Суб’єкти державного регулювання у сфері простежуваності водних біоресурсів та/або продукції з них 1. Державне регулювання у сфері простежуваності водних біоресурсів та/або продукції з них здійснюють Кабінет Міністрів України,


атестація здобувача ступеня доктора філософії (далі

атестація здобувача) - встановлення разовою спеціалізованою вченою радою у результаті успішного виконання здобувачем ступеня доктора філософії освітньо-наукової програми та публічного захисту ним дисертації відповідності результатів його наукової роботи вимогам освітньо-наукової програми; голова разової спеціалізованої вченої ради (далі - голова разової ради) - особа, яка за основним місцем роботи працює науково-педагогічним або науковим працівником закладу, в якому утворена разова спеціалізована вчена рада, має науковий ступінь доктора наук та є компетентним вченим за тематикою дослідження здобувача ступеня доктора філософії; дисертація здобувача ступеня доктора філософії (далі - дисертація) - кваліфікаційна наукова робота, яка виконана здобувачем ступеня доктора філософії особисто, містить наукові результати проведених ним досліджень та подана з метою присудження йому ступеня доктора філософії; здобувач ступеня доктора філософії (далі - здобувач) - особа, яка виконує у закладі освітньо-наукову програму на третьому (освітньо-науковому) рівні вищої освіти з метою здобуття ступеня доктора філософії; інформаційна система Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти (далі - інформаційна система) - електронна інформаційно-комунікаційна система, що адмініструється Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти (далі - Національне агентство) та дає змогу створювати, переглядати, обмінюватися інформацією в електронній формі щодо утворення разових спеціалізованих вчених рад, присудження ними ступеня доктора філософії та скасування рішень разових спеціалізованих вчених рад про присудження зазначеного ступеня. Національне агентство встановлює порядок функціонування інформаційної системи, який повинен передбачати функціональні можливості інформаційної системи, компоненти інформаційної системи та механізм їх функціонування, перелік відомостей, які вносяться до інформаційної системи, порядок автентифікації; офіційний опонент - особа, яка є науково-пед


базовий договір

укладений між клієнтом і боржником договір купівлі-продажу, поставки або найму (оренди) майна, передання майнових прав інтелектуальної власності, договір на виконання робіт, підряду або договір про надання послуг (крім договору про надання фінансових послуг іншого, ніж договір факторингу), на підставі якого виникає право грошової вимоги


фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка зобов’язана сплатити грошову суму для виконання грошової вимоги, що виникає з базового договору

базового договору


електронна торгова система

дворівнева інформаційно-комунікаційна система, що складається з центральної бази даних та авторизованих електронних майданчиків, які взаємодіють з центральною базою даних через інтерфейс програмування додатків такої центральної бази даних


електронний майданчик

апаратно-програмний комплекс, що функціонує в мережі Інтернет, підключений до центральної бази даних та забезпечує його користувачам, учасникам можливість користуватися сервісами електронної торгової системи з автоматичним обміном інформацією щодо процесу проведення конкурентних процедур (у тому числі у формі електронних аукціонів)


юридична особа або фізична особа - підприємець, яка відступає право грошової вимоги, що виникає з базового договору, фактору

базового договору


конфіденційний факторинг

факторинг з регресом, що передбачає виконання грошової вимоги перед фактором за базовим договором клієнтом та не передбачає повідомлення боржника про відступлення права грошової вимоги

базовим договором


право грошової вимоги

право наявної грошової вимоги та/або право майбутньої грошової вимоги


право майбутньої грошової вимоги

право грошової вимоги (визначеної частини грошової вимоги або сукупності грошових вимог), що виникне на підставі базового договору після укладення правочину про відступлення права грошової вимоги

базового договору


право наявної грошової вимоги

право грошової вимоги (визначеної частини грошової вимоги або сукупності грошових вимог), що виникло на підставі базового договору та існує на момент укладення правочину про відступлення права грошової вимоги

базового договору


переважне право фактора відносно права іншої особи на те саме право грошової вимоги


надавач фінансових послуг, який має право надавати послуги з факторингу відповідно до закону, в тому числі надавач фінансових послуг - нерезидент, який має право надавати послуги з факторингу відповідно до закону держави, в якій він зареєстрований


послуга або декілька послуг, що надає фактор на підставі договору факторингу


факторинг без регресу

вид факторингу, що не передбачає право фактора звернутися до клієнта з вимогою про сплату частини або повної вартості права грошової вимоги за відступленим правом грошової вимоги, у разі невиконання або неналежного виконання боржником відступленої клієнтом фактору грошової вимоги, право вимоги якої відступається


факторинг з регресом

вид факторингу, що передбачає обов’язок клієнта сплатити фактору суму, визначену відповідно до договору факторингу, в порядку, передбаченому статтею 26 цього Закону, у разі невиконання або неналежного виконання боржником грошової вимоги, право якої відступається. 2. Інші терміни в цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Цивільному кодексі України , законах України "Про фінансові послуги та фінансові компанії" , "Про банки і банківську діяльність" , "Про електронні документи та електронний документообіг" , "Про електронну комерцію" , "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" . Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини між факторами, клієнтами та боржниками під час надання послуг факторингу. 2. Дія цього Закону не поширюється на правочини щодо відступлення права грошової вимоги: 1) якщо право грошової вимоги, що відступається, виникає на підставі договорів про надання фінансових послуг інших, ніж договори факторингу


фактора: резидента

найменування, місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відомості про внесення інформації про фактора до реєстру (переліку) надавачів фінансових послуг; нерезидента - повне найменування, ідентифікаційний код чи реєстраційний номер юридичної особи відповідно до вимог законодавства держави її місцезнаходження (за наявності), місцезнаходження юридичної особи та держава, в якій зареєстрована така особа


клієнта: юридичну особу

резидента - найменування, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; юридичну особу - нерезидента - повне найменування, ідентифікаційний код чи реєстраційний номер відповідно до вимог законодавства держави її місцезнаходження (за наявності), місцезнаходження юридичної особи та держава, в якій зареєстрована така особа; фізичну особу - підприємця - прізвище, ім’я та по батькові (за наявності), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер/номер паспорта у формі картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера платника податків, повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті)

фізичну особу


боржника: юридичну особу

резидента - найменування, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; юридичну особу - нерезидента - повне найменування, ідентифікаційний код чи реєстраційний номер відповідно до вимог законодавства держави її місцезнаходження (за наявності), місцезнаходження юридичної особи та держава, в якій зареєстрована особа; фізичну особу - підприємця, фізичну особу - резидента - прізвище, ім’я та по батькові (за наявності), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер/номер паспорта у формі картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера платника податків, повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті); фізичну особу - іноземця чи особи без громадянства - прізвище, ім’я та по батькові (за наявності), ідентифікаційний номер, який вони мають у країні постійного місця проживання, якщо це передбачено законодавством цієї країни, або серія і номер паспорта чи іншого документа, що його замінює, та реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності)

фізичну особу


близькі родичі

батьки (усиновлювачі), дружина, чоловік, діти (в тому числі усиновлені)


заходи з підтримки постраждалих осіб

система заходів правового та соціального захисту, надання соціальних послуг, протезування, надання медичної допомоги та медичних послуг, програми соціально-психологічної підтримки та реабілітації, грошова допомога, інші виплати, невідкладні проміжні репараційні заходи, інші заходи відновлювального характеру, передбачені законодавством для задоволення потреб та інтересів постраждалих осіб


Система обліку інформації про шкоду

автоматизована інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, накопичення, зберігання, захисту, обліку, відображення, оброблення та надання інформації про: фізичних осіб, зокрема депортованих або примусово переміщених дітей, особистим немайновим правам яких завдано шкоди внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України (далі - постраждалі особи); шкоду, завдану особистим немайновим правам фізичних осіб внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України (далі - шкода, завдана особистим немайновим правам постраждалих осіб); вжиті заходи з підтримки постраждалих осіб та обсяги видатків державного та місцевих бюджетів, бюджетів фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, здійснених для вжиття таких заходів. Інші терміни в цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Цивільному кодексі України , Сімейному кодексі України , Законах України “Про правовий режим воєнного стану” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про електронні документи та електронний документообіг” , “Про публічні електронні реєстри” , “Про особливості надання публічних (електронних публічних) послуг” , “Про захист персональних даних” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” , “Про соціальні послуги” , “Про правовий статус осіб, зниклих безвісти за особливих обставин” . 3. У Системі обліку інформації про шкоду ведеться облік інформації про шкоду особистим немайновим правам осіб, завдану починаючи з 19 лютого 2014 р. громадянам України, іноземцям та особам без громадянства, які на законних підставах перебували на території України. 4. Інформація включається до Системи обліку інформації про шкоду та обробляється з метою, визначеною частиною першою статті 9 Закону України “Про облік інформації про шкоду, завдану особистим немайновим правам фізичних осіб внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України” (далі - Закон). 5. Створення програмного забезпечення Системи обліку інформації


законні представники постраждалих осіб

стосовно інформації про таких осіб, яку вони можуть отримати через електронний кабінет на Соціальному веб-порталі електронних послуг Мінсоцполітики чи за допомогою засобів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, зокрема з використанням мобільного додатка Порталу Дія (Дія) (за технічної можливості), або в паперовій формі


Єдиним державним демографічним реєстром

з метою наповнення даними про постраждалу особу


єдиною інформаційною системою МВС

з метою отримання інформації про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності чи відсутності судимості у постраждалої особи у зв’язку з вчиненням такою особою злочину проти основ національної безпеки України, вчиненням або сприянням вчиненню терористичного акту, втягненням у вчинення терористичного акту, публічними закликами до вчинення терористичного акту, створенням терористичної групи чи терористичної організації, фінансуванням тероризму, вчиненням кримінального правопорушення у сфері охорони державної таємниці, недоторканності державних кордонів, вчиненням тяжкого і особливо тяжкого злочину проти встановленого порядку несення військової служби, вчиненням кримінального правопорушення проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку (за технічної можливості)


Єдиним реєстром осіб, зниклих безвісти за особливих обставин,

з метою отримання інформації про особу, яка набула статусу такої, що зникла безвісти за особливих обставин (за технічної можливості)


Державним реєстром актів цивільного стану громадян

з метою отримання інформації щодо актових записів про народження, шлюб, розірвання шлюбу, смерть


Єдиним державним реєстром судових рішень

з метою отримання інформації про наявність судових рішень або обвинувальних вироків щодо: встановлення батьківства/материнства; позбавлення батьківських прав; розірвання шлюбу; усиновлення громадянами України, що проживають на території України; усиновлення громадянами України, що проживають за межами території України, та іноземцями; передання неповнолітніх під нагляд батьків, опікунів чи піклувальників; визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; скасування рішень про визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; встановлення факту родинних відносин (за технічної можливості); проживання однією сім’єю чоловіка та жінки без шлюбу (за технічної можливості); обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, призначення для таких осіб опікунів або піклувальників; вчинення злочину проти основ національної безпеки України, вчинення або сприяння вчиненню терористичного акту, втягнення у вчинення терористичного акту, публічних закликів до вчинення терористичного акту, створення терористичної групи чи терористичної організації, фінансування тероризму, вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони державної таємниці, недоторканності державних кордонів, вчинення тяжкого і особливо тяжкого злочину проти встановленого порядку несення військової служби, вчинення кримінального правопорушення проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку (за технічної можливості)

родинних відносин


Державним реєстром фізичних осіб

платників податків - щодо: підтвердження відповідності даних про реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта громадянина України (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті громадянина України) постраждалої особи; отримання інформації про реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта громадянина України - у разі відсутності таких відомостей в Єдиній системі та у разі ідентифікації особи у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків. 38. Електронна інформаційна взаємодія між Єдиною Системою та відповідними публічними електронними реєстрами та інформаційними (автоматизованими), інформаційно-комунікаційними, комунікаційними і довідковими системами, реєстрами, банками даних та базами даних органів прокуратури та ДСА здійснюється відповідно до законодавства. 39. За результатами електронної інформаційної взаємодії між суб’єктами електронної взаємодії та на підставі автоматичної обробки в Єдиній системі консолідованої інформації автоматично приймається одне із рішень: про задекларованість інформації - у разі неможливості повного автоматичного підтвердження всієї інформації, необхідної для наповнення Системи обліку інформації про шкоду; про наявність верифікованої інформації - у разі отримання інформації про часткову наявність підтвердженої інформації; про автоматичну верифікацію - у разі отримання всієї необхідної та підтвердженої інформації. Факт внесення інформації до Системи обліку інформації про шкоду до моменту її повного підтвердження не є підставою для визнання особи постраждалою. 40. Обробка персональних даних постраждалих осіб відповідно до цього Порядку здійснюється з метою, визначеною частиною першою статті 9 Закону, з дотриманням вимог законодавства про захист

електронними реєстрами


публічне акціонерне товариство акціонерний банк “Укргазбанк”, який за договором, укладеним відповідно до законодавства з фінансовою установою, здійснює операції з обслуговування рахунків позичальників; бюро кредитних історій (далі - бюро) - юридична особа, виключною діяльністю якої є збір, зберігання, використання інформації, що складає кредитну історію, яка діє на підставі Закону України “Про організацію формування та обігу кредитних історій” та з якою фінансовою установою укладено договір щодо надання інформації, що складає кредитну історію; грантові кошти - кошти, надані в рамках реалізації Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Німеччина про фінансове співробітництво (асигнування 2016 р.) (проект “Житлові приміщення для внутрішньо переміщених осіб” , вчиненої 3 червня 2020 р. в м. Києві, ратифікованої Законом України від 2 грудня 2020 р. № 1037-IX та/або інших угод чи договорів про надання грантових коштів з метою забезпечення житлом внутрішньо переміщених осіб шляхом надання пільгових іпотечних кредитів на придбання житла; {Абзац четвертий пункту 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 873 від 15.07.2025 } заявник - громадянин України, який має бажання подати заяву про намір отримати кредит; імплементаційний консультант - відібраний на міжнародних конкурсних торгах кваліфікований консультант, який залучається фінансовою установою для моніторингу адміністрування кредитів на придбання житла внутрішньо переміщеними особами під час імплементації проекту “Житлові приміщення для внутрішньо переміщених осіб” (далі - проект), що реалізується за рахунок коштів гранту, наданого Кредитною установою для відбудови (KfW); {Абзац шостий пункту 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 873 від 15.07.2025 } кандидат - заявник, який зареєстрований в реєстровому переліку кандидатів та відповідає вимогам цього Порядку і претендує на отримання кредиту відповідно до цього Порядку; кошти позики - кошти, надані в рамках реалізації Рамко

фінансовою установою


затверджений переклад

переклад акта права Європейського Союзу (acquis ЄС) та акта законодавства України, стосовно якого проведено термінологічну, юридичну та лінгвістичну перевірки, до якого внесено редакційні зміни та який затверджено відповідно до цього Порядку; ініціатор перекладу - Апарат Верховної Ради України, Офіс Президента України, Секретаріат Кабінету Міністрів України, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, інші державні органи; лінгвістична перевірка - встановлення мовної правильності та стилістичної єдності перекладу акта права Європейського Союзу (acquis ЄС) та акта законодавства України без спотворення змісту оригінальних актів; орієнтовний план перекладу актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) та актів законодавства України - план перекладу актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) на українську мову та актів законодавства України на англійську мову в наступному календарному році, підготовка якого здійснюється відповідно до цього Порядку; переклад акта права Європейського Союзу (acquis ЄС) - адекватний та еквівалентний письмовий виклад українською мовою тексту акта права Європейського Союзу (acquis ЄС); переклад акта законодавства України - адекватний та еквівалентний письмовий виклад англійською мовою тексту акта законодавства України; термінологічна перевірка - встановлення відповідності, доречності застосування термінів у перекладі актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) та актів законодавства України на основі дво- або тримовних глосаріїв термінів права Європейського Союзу (acquis ЄС), що вживаються в актах права Європейського Союзу (acquis ЄС) та актах законодавства України у відповідних сферах; юридична перевірка - встановлення відповідності перекладу акта права Європейського Союзу (acquis ЄС) та акта законодавства України змісту оригінального акта права Європейського Союзу (acquis ЄС), узгодженості юридичної термінології, яка вживається в актах права Європейського Союзу (acquis ЄС) та актах законодавства України, з правовою системою Європе


балансоутримувач

державне, комунальне підприємство, установа, організація, господарське товариство публічного сектору, на балансі або у власності якого перебуває майно, що є об’єктом публічно-приватного партнерства (далі - об’єкт ППП)


господарське товариство публічного сектору

юридична особа або об’єднання юридичних осіб, які відповідають зазначеним нижче характеристикам: а) створені та/або здійснюють діяльність з метою надання суспільно значущих послуг, за умови що такі послуги не мають виключно промислового або комерційного характеру; та б) є розпорядниками бюджетних коштів; або є одержувачами бюджетних коштів; або фінансуються іншими господарськими товариствами публічного сектору більш як на 50 відсотків; або є особами, на управління якими здійснюють вплив інші господарські товариства публічного сектору; або є особами, у вищому органі управління яких держава, територіальна громада або інші господарські товариства публічного сектору володіють більшістю голосів; або є особами, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, територіальній громаді або іншому господарському товариству публічного сектору; або є особами, одноосібний виконавчий орган або більшість членів колегіального виконавчого органу якої призначає держава, територіальна громада або інші господарські товариства публічного сектору


грант для проектів публічно-приватного партнерства

грошові кошти (фінансові ресурси), виплата (допомога) у національній чи іноземній валюті, надані донорами для фінансування проекту публічно-приватного партнерства на безоплатній, безпроцентній і безповоротній основі


різниця між ринковою вартістю та фактичною вартістю продажу 1 метра квадратного житлової забудови, що буде наданий фізичним особам - вигодонабувачам відповідно до умов договору публічно-приватного партнерства у проектах публічно-приватного партнерства з будівництва житла або проектах публічно-приватного партнерства з будівництва житла з допороговим значенням


договір про фінансування

договір між приватним партнером та кредитором (кредиторами) чи його (їхніми) представниками, укладений з метою фінансування проекту публічно-приватного партнерства

приватним партнером


договір публічно-приватного партнерства (далі

договір ППП), що не є концесійним договором, - договір між публічним партнером та приватним партнером, який передбачає взяття та виконання приватним партнером перед публічним партнером обов’язку щодо фінансування (повного або часткового), створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення) і технічного обслуговування об’єкта ППП, з передачею або без передачі приватному партнеру права на управління та/або експлуатацію об’єкта ППП та/або права на надання суспільно значущих послуг, у порядку та на умовах, визначених таким договором

концесійним договором
приватним партнером
приватному партнеру
публічним партнером


спеціалізовані установи Організації Об’єднаних Націй, інституції Європейського Союзу або створені та/або уповноважені ними установи/організації, міжнародна організація, міжнародна фінансова організація, іноземна держава (уряд іноземної держави та/або органи або організації, уповноважені урядом іноземної держави), іноземний муніципальний орган або донорська установа (юридична особа - резидент/нерезидент, яка не має на меті отримання прибутку, метою діяльності якої є підтримка проектів, зокрема у сферах, визначених статтею 4 цього Закону), що надають гранти для проектів публічно-приватного партнерства відповідно до міжнародних договорів України, договорів про співпрацю, договорів ППП та інших договорів


допоміжне майно

нерухоме та/або рухоме майно у складі об’єкта ППП, яке виконує допоміжні функції у рамках реалізації проекту публічно-приватного партнерства, зокрема не використовується приватним партнером для надання суспільно значущих послуг, але може використовуватися для надання додаткових послуг за договором ППП на оплатній основі та для здійснення іншої господарської діяльності, не забороненої законодавством, відповідно до умов договору ППП

приватним партнером


заявка на участь у конкурсі

документ, сформований за принципом єдиного європейського закупівельного документа (European single procurement document - ESPD), форму і зміст якого затверджує уповноважений орган з урахуванням форми, затвердженої Імплементаційним регламентом Європейської Комісії (EU) 2016/7 від 5 січня 2016 року, та цього Закону, який заповнює особа, зацікавлена в участі у конкурсі для кваліфікаційного відбору

кваліфікаційного відбору


кваліфікаційний відбір

процедура перевірки відповідності критеріям кваліфікаційного відбору, перевірки відсутності підстав для відмови в участі у конкурсі та перевірки відповідності іншим вимогам конкурсу, передбаченим цим Законом і конкурсною документацією, які проводить конкурсна комісія відповідно до порядку та умов, встановлених цим Законом і конкурсною документацією

кваліфікаційного відбору


конкурентна процедура з відбору приватного партнера: відкриті торги, торги з обмеженою участю, конкурентний діалог

приватного партнера


конкурсна комісія

конкурсна комісія, сформована публічним партнером відповідно до цього Закону з метою організації та проведення конкурсу для конкретного проекту публічно-приватного партнерства

публічним партнером


будь-яка фінансова установа, міжнародна фінансова організація, що надала чи має намір надати боргове фінансування та/або видала гарантію приватному партнеру для виконання ним зобов’язань за договором ППП

приватному партнеру


критерії кваліфікаційного відбору

критерії, визначені у конкурсній документації відповідно до частини першої статті 19 цього Закону, яким повинні відповідати претенденти та учасники конкурсу


міжнародна фінансова організація

Міжнародний банк реконструкції та розвитку, Міжнародна фінансова корпорація, Багатостороннє агентство з гарантування інвестицій, Міжнародна асоціація розвитку, Європейський банк реконструкції та розвитку, Європейський інвестиційний банк, Північний інвестиційний банк, Світовий банк та інші міжнародні фінансові організації, членом яких є Україна


найбільш економічно вигідна конкурсна пропозиція

конкурсна пропозиція, визнана найкращою за результатами оцінювання конкурсних пропозицій відповідно до цього Закону

конкурсна пропозиція
конкурсних пропозицій


незалежний експерт

особа, яка відповідає встановленим законодавством вимогам, має спеціальні знання в певній галузі та може надавати консультації, висновки з питань, що потребують таких спеціальних знань, під час проведення конкурсу


очікувана вартість проекту публічно-приватного партнерства

вартість проекту публічно-приватного партнерства, що складається з суми всіх очікуваних платежів на користь приватного партнера (без податку на додану вартість) та розраховується публічним партнером з урахуванням вартості робіт, послуг, які є предметом договору ППП, і товарів, пов’язаних з такими роботами, послугами, у порядку, встановленому уповноваженим органом, з урахуванням положень цього Закону. Очікувана вартість проекту публічно-приватного партнерства є дійсною на момент оголошення про проведення конкурсу та застосовується для визначення того, чи є проект допороговим

приватного партнера
публічним партнером


переможець конкурсу

учасник конкурсу, конкурсна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені в конкурсній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, якому конкурсна комісія повідомила про намір укласти договір ППП

конкурсна пропозиція


підстави для відмови в участі у конкурсі

обмеження, визначені частиною другою статті 19 цього Закону, які застосовуються до претендентів та учасників конкурсу під час проведення конкурсу


плата за експлуатаційну готовність

передбачені договором ППП платежі на користь приватного партнера, які сплачуються після прийняття об’єкта ППП або його частини в експлуатацію, розмір яких залежить від досягнення приватним партнером показників ефективності (результативності), визначених договором ППП

приватним партнером
приватного партнера


показники ефективності (результативності

кількісні та якісні показники щодо надійності та доступності об’єкта ППП та/або надання суспільно значущих послуг (якщо надання суспільно значущих послуг передбачено договором ППП), які мають бути досягнуті в результаті реалізації проекту публічно-приватного партнерства з урахуванням його мети та завдань


потенційний приватний партнер

фізична або юридична особа (резидент або нерезидент) чи об’єднання таких осіб (резидентів та/або нерезидентів), які мають намір виконати роботи та/або надати послуги або яких запрошено виконати роботи та/або надати послуги в рамках реалізації проекту публічно-приватного партнерства


фізична або юридична особа (резидент або нерезидент) чи об’єднання таких осіб (резидентів та/або нерезидентів), які у порядку, визначеному конкурсною документацією, подали заявку на участь у конкурсі, а в разі проведення відкритих торгів з подальшим кваліфікаційним відбором - подали заявку на участь у конкурсі та конкурсну пропозицію

кваліфікаційним відбором
конкурсну пропозицію


приватний партнер

юридична особа - резидент України або держави - члена Європейського Союзу, створена з урахуванням вимог конкурсної документації та цього Закону, яка є стороною договору ППП та спеціально створена виключно для реалізації проекту ППП


проект публічно-приватного партнерства з будівництва житла (далі

проект ППП з будівництва житла) - сукупність послідовних заходів, спрямованих на підготовку та реалізацію проекту, пов’язаного із залученням приватним партнером фінансування (повного або часткового) для нового будівництва об’єктів житлової нерухомості, а також, якщо це передбачено конкурсною документацією, об’єктів соціальної інфраструктури (для забезпечення суспільно значущими послугами фізичних осіб - вигодонабувачів та інших власників об’єктів житлової нерухомості) та/або допоміжного майна, та/або реконструкції об’єктів житлової нерухомості відповідно до умов договору ППП

допоміжного майна
приватним партнером


проект публічно-приватного партнерства з допороговим значенням (далі

проект ППП з допороговим значенням) - проект публічно-приватного партнерства, очікувана вартість якого менша за суму, еквівалентну 5538000 євро, що розраховується за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України станом на перший робочий день кварталу, в якому подається для аналізу концептуальна записка щодо здійснення публічно-приватного партнерства


проект, що здійснюється на умовах публічно-приватного партнерства (далі

проект ППП), - сукупність послідовних заходів, що здійснюються протягом строку, визначеного законодавством, спрямованих на підготовку та реалізацію проекту, пов’язаного із залученням приватного фінансування (повного або часткового) для створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення) і технічного обслуговування об’єкта ППП, з передачею або без передачі приватному партнеру права на управління та/або експлуатацію об’єкта ППП та/або права на надання суспільно значущих послуг, у порядку і на умовах, визначених договором ППП

приватному партнеру


прямий договір

договір між публічним партнером, приватним партнером та кредитором (кредиторами), що визначає порядок та умови заміни приватного партнера, виконання фінансових зобов’язань приватного партнера перед кредитором (кредиторами) та інші положення, спрямовані на запобігання розірванню договору ППП

приватним партнером
приватного партнера
публічним партнером


публічний партнер

суб’єкт, який є публічним партнером відповідно до частини другої статті 10, частини другої статті 52 цього Закону

публічним партнером


публічно-приватне партнерство (далі

ППП) - співробітництво між публічним та приватним партнерами, що здійснюється на основі договору та відповідає ознакам публічно-приватного партнерства, визначеним статтею 3 цього Закону

приватним партнерами


фізична та/або юридична особа, у тому числі міжнародна фінансова організація, яка за договором бере на себе зобов’язання щодо надання у процесі підготовки проекту ППП послуг, передбачених статтею 31 цього Закону


загальний результат будівельних та/або інженерно-монтажних робіт, що в сукупності є достатнім для виконання економічної або технічної функції


строк публічно-приватного партнерства (далі

строк ППП) - період, протягом якого згідно з умовами договору ППП приватний партнер виконує свої зобов’язання, що становлять основну економічну суть проекту ППП (створення та/або будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення) і технічне обслуговування об’єкта ППП, з передачею або без передачі приватному партнеру права на управління та/або експлуатацію об’єкта ППП та/або права на надання суспільно значущих послуг)

приватному партнеру


суспільно значущі послуги

послуги, спрямовані на забезпечення суспільних інтересів та потреб, що надаються необмеженому колу користувачів (споживачів) та/або надання яких зазвичай забезпечують органи державної влади, органи місцевого самоврядування або державні, комунальні підприємства, установи, організації, господарські товариства публічного сектору


технічне обслуговування

заходи, спрямовані на забезпечення належного рівня експлуатації об’єкта ППП відповідно до умов договору ППП


уповноважена організація

державна організація, утворена уповноваженим органом та уповноважена Кабінетом Міністрів України на взаємодію з органами виконавчої влади, іншими органами державної влади та органами місцевого самоврядування щодо здійснення заходів, спрямованих на підготовку та реалізацію проектів ППП і проектів концесії, у тому числі на співробітництво з міжнародними фінансовими організаціями


уповноважений орган

центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічно-приватного партнерства


управління та/або експлуатація

заходи, безпосередньо спрямовані на забезпечення використання об’єкта ППП та/або надання суспільно значущих послуг відповідно до умов договору ППП


учасник конкурсу

претендент, який за результатами кваліфікаційного відбору в установленому конкурсною документацією порядку допущений до участі у конкурсі пропозицій, а в разі проведення відкритих торгів з подальшим кваліфікаційним відбором - претендент, конкурсну пропозицію якого оцінює конкурсна комісія у порядку, визначеному конкурсною документацією

кваліфікаційним відбором
кваліфікаційного відбору
конкурсну пропозицію


фізична особа

вигодонабувач - фізична особа, яка належить до певної категорії осіб, які визначені публічним партнером такими, що мають право на набуття майнових прав на об’єкт житлової нерухомості та/або права власності на нього, та набуває права у порядку та на умовах, визначених договором ППП, укладеним для реалізації проекту ППП з будівництва житла або проекту ППП з будівництва житла з допороговим значенням. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у таких значеннях: 1) термін "контроль" - у значенні, наведеному в Законі України "Про захист економічної конкуренції"

публічним партнером


термін "кінцевий бенефіціарний власник

у значенні, наведеному в Законі України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення"


терміни "потенційний конфлікт інтересів" , "реальний конфлікт інтересів

у значеннях, наведених у Законі України "Про запобігання корупції"


термін "пов’язані особи

у значенні, наведеному в Податковому кодексі України


термін "виконання робіт

у значенні, наведеному в Законі України "Про публічні закупівлі"


терміни "інновація" , "інноваційний проект

у значеннях, наведених у Законі України "Про інноваційну діяльність". Стаття 2. Правові засади публічно-приватного партнерства 1. Правовими засадами ППП є Конституція України , Цивільний кодекс України , цей Закон, інші законодавчі акти України, а також міжнародні договори України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. 2. Відносини, що виникають у зв’язку з ППП, встановлюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом. Зміни до цього Закону можуть вноситися виключно законом про внесення змін до цього Закону. Якщо для реалізації положень поданого проекту закону про внесення змін до цього Закону необхідні законодавчі зміни до інших законодавчих актів, такі зміни викладаються в розділі "Прикінцеві та перехідні положення" проекту закону про внесення змін до цього Закону. 3. На відносини, що виникають у зв’язку з вибором приватного партнера, виконанням договору ППП та наданням підтримки здійснення ППП, не поширюється дія законодавства про публічні закупівлі. Стаття 3. Ознаки та основні принципи здійснення публічно-приватного партнерства 1. До ознак ППП належать: 1) внесення приватним партнером інвестицій, а саме забезпечення приватним партнером повного або часткового фінансування, створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення) і технічного обслуговування об’єкта ППП (крім випадків, визначених цим Законом), з передачею або без передачі приватному партнеру права на управління та/або експлуатацію об’єкта ППП та/або права на надання суспільно значущих послуг

приватним партнером
приватного партнера
приватному партнеру


адміністратор електронної торгової системи

юридична особа, у статутному капіталі якої 100 відсотків акцій (часток) належать державі, відповідальна за забезпечення функціонування електронної торгової системи і створення особистого кабінету концесієдавця, визначена Кабінетом Міністрів України за поданням уповноваженого органу


грант для проекту концесії

грошові кошти (фінансові ресурси), виплата (допомога) у національній чи іноземній валюті, надані донорами для фінансування проекту концесії на безоплатній, безпроцентній і безповоротній основі


ексклюзивне право

право, надане у межах повноважень органом державної влади або органом місцевого самоврядування на підставі будь-якого нормативно-правового акта, що обмежує провадження діяльності у сферах, визначених цим Законом, одним потенційним концесіонером, що істотно впливає на здатність інших потенційних концесіонерів провадити діяльність у зазначених сферах

потенційним концесіонером
потенційних концесіонерів


електронна торгова система (далі

ЕТС) - дворівнева інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує можливість проведення конкурсу і включає центральну базу даних та електронні майданчики, які взаємодіють із центральною базою даних через інтерфейс програмування додатків такої центральної бази даних

електронні майданчики


електронний аукціон

повторюваний процес покращення показників, на основі яких здійснюється оцінювання фінансово-комерційної частини конкурсної пропозиції, що проводиться в один або кілька раундів в інтерактивному режимі реального часу відповідно до умов конкурсної документації та в результаті якого найвищу оцінку отримує фінансово-комерційна частина конкурсної пропозиції учасника конкурсу, який запропонував найкращі показники, з урахуванням або без урахування оцінки технічної частини конкурсної пропозиції


електронний майданчик

апаратно-програмний комплекс, що функціонує в мережі Інтернет, підключений до центральної бази даних та забезпечує можливість користування сервісами ЕТС з автоматичним обміном інформацією


електронні засоби

електронне обладнання, необхідне для обробки та зберігання даних, які передаються та/або приймаються за допомогою засобів радіозв’язку, з використанням проводових, оптичних чи інших електромагнітних засобів


фізична або юридична особа (резидент або нерезидент), або об’єднання юридичних осіб (резидентів та/або нерезидентів), які звернулися із запитом щодо участі чи були запрошені до участі в конкурентній процедурі з відбору концесіонера


концесієдавець

суб’єкт, який є концесієдавцем відповідно до частини другої статті 5 цього Закону


концесійний договір

договір між концесіонером та концесієдавцем, що визначає порядок та умови реалізації проекту концесії та передбачає взяття та виконання концесіонером перед концесієдавцем обов’язку щодо фінансування (повного або часткового) робіт із створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення), та/або технічного обслуговування об’єкта концесії, з передачею концесіонеру як винагороди права на управління та/або експлуатацію об’єкта концесії та на надання суспільно значущих послуг, у порядку та на умовах, визначених таким договором, а також передбачає передачу концесіонеру переважної частини операційного ризику у спосіб, за яким джерелом переважної частини доходів концесіонера є платежі від користувачів (споживачів)

операційного ризику


концесійний платіж

періодичний платіж, який здійснює концесіонер відповідно до умов концесійного договору

концесійного договору


юридична особа - резидент України або держави - члена Європейського Союзу, створена учасником конкурентної процедури з відбору концесіонера, якого було визначено переможцем конкурсу, відповідно до вимог конкурсної документації та цього Закону, яка є стороною концесійного договору та спеціально створена виключно для реалізації концесійного проекту (крім випадку, передбаченого пунктом 8 - 3 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону)

концесійного договору


форма здійснення публічно-приватного партнерства, що передбачає взяття та виконання концесіонером перед концесієдавцем обов’язку щодо фінансування (повного або часткового) робіт із створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення), та/або технічного обслуговування об’єкта концесії, з передачею концесіонеру як винагороди права на управління та/або експлуатацію об’єкта концесії та на надання суспільно значущих послуг, у порядку та на умовах, визначених концесійним договором, а також передбачає передачу концесіонеру переважної частини операційного ризику

концесійним договором
операційного ризику


користувачі (споживачі

юридичні та/або фізичні особи, які користуються об’єктом концесії або отримують суспільно значущі послуги, що надаються відповідно до концесійного договору

концесійного договору


об’єкт концесії

будь-який з об’єктів, визначених частиною першою статті 42 цього Закону


оператор електронного майданчика

юридична особа, що має право використовувати електронний майданчик та діє відповідно до договору, укладеного з адміністратором ЕТС, адміністратором ЕТС для проектів концесії з будівництва житла з допороговим значенням


операційний ризик

ризик попиту та/або ризик пропозиції, переважна частина якого передається концесіонеру за концесійним договором

концесійним договором


особистий кабінет концесієдавця

складова частина ЕТС, яка дає змогу концесієдавцю та конкурсній комісії провадити діяльність у такій системі

конкурсній комісії


очікувана вартість проекту концесії

вартість проекту концесії, що складається з суми всіх очікуваних платежів на користь концесіонера (без податку на додану вартість) та розраховується концесієдавцем з урахуванням вартості робіт, послуг, які є предметом концесійного договору, і товарів, пов’язаних з такими роботами, послугами. Очікувана вартість проекту концесії є дійсною на момент оголошення про проведення конкурсу та застосовується для визначення того, чи є проект допороговим

концесійного договору


потенційний концесіонер

фізична або юридична особа (резидент та/або нерезидент) чи об’єднання таких осіб (резидентів та/або нерезидентів), які мають намір виконати роботи та/або надати послуги або яких було запрошено виконати роботи та/або надати послуги в рамках реалізації концесійного проекту


проект концесії

сукупність послідовних заходів, що здійснюються протягом строку, визначеного законодавством, спрямованих на підготовку та реалізацію проекту, пов’язаного із залученням приватного фінансування (повного або часткового) робіт із створення та/або будівництва (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення), та/або технічного обслуговування об’єкта концесії, з передачею концесіонеру як винагороди права на управління та/або експлуатацію об’єкта концесії та на надання суспільно значущих послуг, у порядку та на умовах, визначених концесійним договором, а також передбачають передачу концесіонеру переважної частини операційного ризику у спосіб, за яким джерелом переважної частини доходів концесіонера є платежі від користувачів (споживачів)


проект концесії з будівництва житла

сукупність послідовних заходів, спрямованих на підготовку та реалізацію проекту, пов’язаного із залученням концесіонером фінансування (повного або часткового) робіт для нового будівництва об’єктів житлової нерухомості, а також, якщо це передбачено конкурсною документацією, об’єктів соціальної інфраструктури (для забезпечення суспільно значущими послугами фізичних осіб - вигодонабувачів та інших власників об’єктів житлової нерухомості) та/або допоміжного майна, та/або реконструкції об’єктів житлової нерухомості відповідно до умов концесійного договору

допоміжного майна
концесійного договору


проект концесії з будівництва житла з допороговим значенням

проект концесії з будівництва житла, очікувана вартість якого менша за суму, еквівалентну 5538000 євро, що розраховується за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України станом на перший робочий день кварталу, в якому подається для аналізу концептуальна записка щодо здійснення публічно-приватного партнерства


проект концесії з допороговим значенням

проект концесії, вартість якого менша за суму, еквівалентну 5538000 євро, що розраховується за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України станом на перший робочий день кварталу, в якому подається для аналізу концептуальна записка щодо здійснення публічно-приватного партнерства


спеціальне право

право, надане у межах повноважень органом державної влади або органом місцевого самоврядування на підставі будь-якого нормативно-правового акта, що обмежує провадження діяльності у сферах, визначених цим Законом, двома чи кількома потенційними концесіонерами, що істотно впливає на здатність інших потенційних концесіонерів провадити діяльність у зазначених сферах

потенційними концесіонерами
потенційних концесіонерів


строк концесії

період, протягом якого згідно з умовами концесійного договору концесіонер виконує свої зобов’язання, щo становлять основну економічну суть проекту концесії - створення та/або будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, технічне переоснащення), та/або технічне обслуговування об’єкта концесії, з передачею концесіонеру як винагороди права на управління та/або експлуатацію об’єкта концесії та на надання суспільно значущих послуг

концесійного договору


учасник конкурентної процедури з відбору концесіонера

потенційний концесіонер, який подав заявку та/або конкурсну пропозицію

конкурсну пропозицію


центральна база даних

сукупність технічних та програмних засобів у складі інтерфейсів програмування додатків, модулів конкурсу, допоміжних програмних сервісів та баз даних, що забезпечують можливість проведення конкурсу в електронній формі. Не вважаються спеціальними або ексклюзивними правами права, що були надані за результатами конкурентної процедури, яка була належним чином оприлюднена, та надання яких здійснювалося на основі об’єктивних критеріїв. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у таких значеннях: 1) терміни "публічно-приватне партнерство (далі - ППП)", "приватний партнер", "проект публічно-приватного партнерства (далі - проект ППП)" - у значеннях, наведених у Законі України "Про публічно-приватне партнерство"

ексклюзивними правами


термін "контроль

у значенні, наведеному в Законі України "Про захист економічної конкуренції"


допомога по частковому безробіттю на період карантину

кошти, передбачені в бюджеті Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття (далі - Фонд), що надаються міськими, районними і міськрайонними центрами зайнятості та філіями регіональних центрів зайнятості (далі - центри зайнятості) роботодавцям із числа суб’єктів малого та середнього підприємництва, в тому числі фізичним особам - підприємцям (далі - роботодавці), для виплати допомоги працівникам у разі втрати ними частини заробітної плати, а також фізичним особам - підприємцям, які є застрахованими особами, - у разі втрати ними частини доходу внаслідок вимушеного скорочення передбаченої законодавством тривалості робочого часу у зв’язку із зупиненням (скороченням) діяльності внаслідок карантину; зупинення (скорочення) діяльності - зупинення (скорочення) діяльності роботодавця або фізичної особи - підприємця, який є застрахованою особою, внаслідок карантину, яке призвело до часткового або повного скорочення тривалості робочого часу його працівників або фізичної особи - підприємця, який є застрахованою особою. Термін “застрахована особа” вживається у цьому Порядку в значенні, наведеному в Законі України “Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування”, а термін “пенсія” - у значенні, наведеному в Законі України “Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”. 3. Допомога по частковому безробіттю на період карантину надається центром зайнятості застрахованим особам, в тому числі працівникам, з якими роботодавцем оформлено трудові відносини (крім осіб, які отримують пенсію), у разі втрати ними частини заробітної плати або доходу внаслідок вимушеного скорочення передбаченої законодавством тривалості робочого часу у зв’язку із зупиненням (скороченням) діяльності за зверненням роботодавця або фізичної особи - підприємця, який є застрахованою особою, для її виплати працівникам, з якими не припинено трудові відносини, або фізичній особі - підприємцю, який є застрахованою особою. 4. Допомога п

застрахованими особами
застрахованою особою
фізичній особі


засвідчену роботодавцем/фізичною особою

підприємцем, який є застрахованою особою, копію наказу із зазначенням дати початку зупинення (скорочення) діяльності

застрахованою особою


роботодавець

відомості про працівників (прізвище, ім’я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія (за наявності) та номер паспорта громадянина України (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті громадянина України), в яких виникло право на допомогу по частковому безробіттю на період карантину згідно із статтею 47 - 1 Закону України “Про зайнятість населення”, за формою згідно з додатком 1 ; фізична особа - підприємець, який є застрахованою особою та звертається за отриманням допомоги по частковому безробіттю на період карантину, - відомості щодо себе за формою згідно з додатком 2 . У разі подання відомостей щодо себе та щодо найманих працівників фізична особа - підприємець, який є застрахованою особою, подає відомості за формами згідно з додатками 1 і 2

застрахованою особою
найманих працівників


покриття волоконно-оптичними мережами

наявність хоча б одного оператора або провайдера телекомунікацій, який в межах населеного пункту надає послуги з доступу до Інтернету з використанням телекомунікаційної мережі, що повністю складається з оптоволоконних елементів; широкосмуговий доступ до Інтернету - послуги з доступу до Інтернету, що забезпечують завантаження та вивантаження даних будь-якого типу та об’єму з низьким рівнем затримки. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про сільськогосподарську дорадчу діяльність”. {Пункт 2 в редакції Постанови КМ № 1338 від 15.12.2021 } 3. Головним розпорядником субвенції є Мінцифри. Розпорядники субвенції (одержувачі субвенції) за бюджетами місцевого самоврядування визначаються рішенням відповідної місцевої ради, а у разі їх відсутності - відповідної військово-цивільної адміністрації про такий бюджет згідно із законодавством. 4. Субвенція спрямовується на підвищення доступності широкосмугового доступу до Інтернету в сільській місцевості шляхом підключення до широкосмугового доступу до Інтернету закладів соціальної інфраструктури, розташованих у сільській місцевості. 5. Умовами надання субвенції є її спрямування на придбання послуг з підключення закладів соціальної інфраструктури до широкосмугового доступу до Інтернету (далі - послуги), що розташовані в населених пунктах, у яких відсутнє покриття волоконно-оптичними мережами та засновниками яких є територіальні громади. {Пункт 5 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1338 від 15.12.2021 } 6. До закладів соціальної інфраструктури для цілей цих Порядку та умов належать: 1) заклади дошкільної, загальної середньої, професійної (професійно-технічної) освіти, позашкільні заклади освіти, інтернатні заклади для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, заклади вищої освіти


Війна за Незалежність України

боротьба за незалежність, суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України проти агресії Російської Федерації, яка розпочалась 19 лютого 2014 року. Війна є наслідком послідовної російської імперської політики, спрямованої на заперечення та знищення української державності та ідентичності Українського народу, та включає тимчасову окупацію Російською Федерацією Автономної Республіки Крим та міста Севастополя; протидію агресії шляхом проведення антитерористичної операції, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях; здійснення заходів, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв’язку із збройною агресією Російської Федерації проти України


державна політика національної пам’яті Українського народу (далі

політика національної пам’яті) - напрям державної політики, спрямований на створення правових, організаційних, економічних умов і гарантій відновлення та збереження національної пам’яті Українського народу, дослідження та популяризацію історії України


злочини проти Українського народу

геноциди, масові вбивства, катування, депортації та інші злочини проти людяності, воєнні злочини, переслідування з політичних, соціальних, класових, національних, релігійних та інших мотивів, інші злочини, вчинені проти Українського народу комуністичним та націонал-соціалістичним (нацистським) тоталітарними режимами, іншими політичними режимами, зокрема Голодомор 1932-1933 років, масові штучні голоди 1921-1923, 1946-1947 років, репресії комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років, Голокост та нацистські переслідування, геноцид кримськотатарського народу, інші репресивні заходи російської імперської політики, а також злочини, вчинені державою-агресором


історична антиукраїнська пропаганда

поширення завідомо недостовірної інформації про історію України з метою публічної глорифікації або виправдання імперіалізму та тоталітаризму, відповідних політичних режимів, публічного заперечення злочинів проти Українського народу, впливу на суспільну думку в Україні чи інших державах для заперечення суб’єктності України та прав Українського народу, закріплених у Конституції України


комеморативний захід

захід, що організовується органами державної влади, органами місцевого самоврядування, установами, організаціями, їх посадовими особами, іншими особами або суб’єктами, метою якого є вшанування історичних подій та/або осіб


об’єкт монументального мистецтва, який може включати архітектурну, художню, скульптурну, ландшафтну складову і споруджений з метою увічнення пам’яті про значущих осіб або значущі події в історії народу, держави, краю, населеного пункту


меморіальна дошка

пам’ятний знак, встановлений на нерухомих об’єктах культурної спадщини, інших спорудах або інших місцях пам’яті, із текстом, що розкриває зв’язок даного об’єкта або місця пам’яті з історичними подіями та/або особами


меморіальний комплекс

комплекс об’єктів монументального мистецтва, архітектурних, художніх, скульптурних, ландшафтних елементів, споруджений з метою увічнення пам’яті про значущих осіб або значущі події в історії народу, держави, краю, населеного пункту


місце пам’яті Українського народу (далі

місце пам’яті) - локалізована в просторі територія та розміщені (встановлені, споруджені) на ній об’єкти, що пов’язані з історією України і використовуються, у тому числі, для здійснення комеморативних заходів. Позначеннями місць пам’яті можуть бути пам’ятник, пам’ятний знак, меморіальна дошка

комеморативних заходів


національна пам’ять

збережена Українським народом сукупність знань, уявлень та ціннісних оцінок тих подій минулого, які справили вирішальний вплив на його історію, самоідентифікацію, державотворення та/або сприймаються в суспільстві як найбільш значущі


різновид тоталітарної ідеології та практик, які лежать в основі російського нацистського тоталітарного режиму, сформованого у державі-агресорі, та ґрунтуються на традиціях російського шовінізму й імперіалізму, практиках комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів


Український інститут національної пам’яті

центральний орган виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері національної пам’яті Українського народу, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у законах України "Про поховання та похоронну справу" , "Про охорону культурної спадщини" та інших законодавчих актах України. Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Цей Закон визначає основні правові засади формування та реалізації політики національної пам’яті. 2. Цей Закон регулює відносини, що виникають між суб’єктами владних повноважень, юридичними та фізичними особами, інститутами громадянського суспільства у процесі формування та реалізації політики національної пам’яті. Стаття 3. Правова основа державної політики національної пам’яті Українського народу 1. Правову основу політики національної пам’яті становлять Конституція України , цей Закон та інші закони України, акти Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України, інші нормативно-правові акти України, видані на виконання Конституції та законів України, а також міжнародні договори України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. 2. Якщо міжнародним договором України, який набрав чинності у встановленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Законом, застосовуються правила міжнародного договору. 3. Якщо законом України, іншим нормативно-правовим актом встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Законом, застосовуються правила, встановлені цим Законом. Стаття 4. Мета державної політики національної пам’яті Українського народу 1. Метою політики національної пам’яті є формування спільного розуміння минулого шляхом відновлення та збереження національної пам’яті, підтримки досліджень з історії України та її популяризації для зміцнення єдності Українського народу. 2. Політика національної пам’яті є складовою основ національної безпеки України,


Національний меморіальний комплекс Героїв Небесної Сотні

Музей Революції Гідності


відповідність нормативно-правових актів Національного агентства законодавству. Критерії, за якими оцінюється актуальність нормативно-правових актів Національного агентства, вважаються досягнутими у разі, коли Національне агентство протягом усього періоду часу, що є об’єктом оцінки, у розумні строки вживало заходів щодо приведення своїх нормативно-правових актів у відповідність із законодавством; нормативно-правовий акт Національного агентства, щодо якого відсутні суттєві обґрунтовані зауваження, - нормативно-правовий акт Національного агентства, який відповідає законодавству та реалізація якого забезпечує досягнення цілей його прийняття; актуальність методичних рекомендацій та інших інформаційно-роз’яснювальних матеріалів Національного агентства - відповідність таких рекомендацій і матеріалів законодавству, а також їх здатність задовольняти потреби відповідних цільових аудиторій. Критерії, за якими оцінюється актуальність методичних рекомендацій та інших інформаційно-роз’яснювальних матеріалів Національного агентства, вважаються досягнутими у разі, коли Національне агентство періодично оновлювало такі матеріали з урахуванням потреб цільових аудиторій, результатів проведених опитувань, а також впроваджувало сучасні методи розповсюдження цих матеріалів; суттєві помилки, допущені працівниками Національного агентства, - прийняття працівниками Національного агентства рішень, вчинення дій чи бездіяльності, які негативно вплинули на здійснення Національним агентством своїх повноважень; необґрунтовані затримки - невчасне здійснення Національним агентством своїх повноважень (вчинення дій, прийняття рішень тощо), крім випадків, коли такі затримки відбулися через дії, бездіяльність інших суб’єктів чи прийняті ними рішення або через надзвичайну чи невідворотну за певних умов подію (непереборна сила); ефективність діяльності - забезпечення досягнення максимального результату за наявних людських, фінансових, часових та інших ресурсів; правила приватного фінансування політичних па


фізична особа, яка звертається за отриманням соціальної підтримки для себе, іншої фізичної особи чи сім’ї до суб’єктів Єдиної інформаційної системи соціальної сфери, зокрема шляхом взаємодії з ними в електронній формі за допомогою засобів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, через електронні інформаційні та інформаційно-комунікаційні системи центральних органів виконавчої влади, інтегровані з Єдиною інформаційною системою соціальної сфери, а також в іншій формі, передбаченій законом


отримувач соціальної підтримки

фізична особа/ сім’я, яка належить до вразливих груп населення та/або перебуває у складних життєвих обставинах, якій надається соціальна підтримка


соціальна ознака

визначена відповідно до законодавства особливість, набута на підставі життєвих подій та з урахуванням життєвих обставин, у тому числі складних життєвих обставин, досягнень, внеску в розвиток державності чи захист незалежності країни, яка дає можливість реалізації права на звернення за соціальною підтримкою і підтверджується відомостями державних електронних інформаційних ресурсів або в інший спосіб, передбачений законодавством

соціальною підтримкою


соціальна підтримка

складова соціального захисту населення, що включає передбачені законодавством види соціальної допомоги, грошові компенсації, субсидії, пільги, соціальні послуги, місцеві програми соціального захисту населення, виплати соціальної сфери, соціальні пенсії, реабілітаційні заходи, інші соціальні послуги та виплати, здійснення або надання яких забезпечується суб’єктами Єдиної інформаційної системи соціальної сфери за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, з інших джерел, не заборонених законодавством


суб’єкт електронної інформаційної взаємодії

власник (держатель) електронного інформаційного ресурсу, який уклав договір про приєднання до системи електронної взаємодії державних електронних інформаційних ресурсів і забезпечує електронну інформаційну взаємодію з іншими суб’єктами електронної інформаційної взаємодії або в інший спосіб здійснює обмін даними з Єдиною інформаційною системою соціальної сфери в електронній формі. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у законах України "Про соціальні послуги" , "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" , "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" , "Про інформацію" , "Про доступ до публічної інформації" , "Про електронні документи та електронний документообіг" , "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" , "Про захист персональних даних" , "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах" , "Про хмарні послуги" , "Про Національну програму інформатизації" , "Про публічні закупівлі" , "Про публічні електронні реєстри" , "Про основні засади забезпечення кібербезпеки України" та в нормативно-правових актах у сфері соціального захисту населення. Розділ II. ЄДИНА ІНФОРМАЦІЙНА СИСТЕМА СОЦІАЛЬНОЇ СФЕРИ Стаття 4. Єдина інформаційна система соціальної сфери 1. Єдина інформаційна система соціальної сфери (далі - Єдина система) - це інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує реалізацію функцій її суб’єктів, інформаційну підтримку та супровід їх діяльності та є сукупністю взаємопов’язаних центральної та функціональних підсистем, програмно-інформаційних комплексів, програмно-технічних засобів, які забезпечують логічне поєднання відповідних електронних інформаційних ресурсів, обробку та захист інформації, електронну інформаційну взаємодію. Єдина система та майнові права інтелектуальної власності на створені для її функціонування об’єкти права інтелектуальної власності належать державі. Відчуження, передання чи інше використання, відмінне від визначеного цим Законом, Єдиної системи,

інформаційного ресурсу


соціальна реєстраційна картка особи

обліковий запис про особу, яка є отримувачем соціальної підтримки або в якої встановлено право на отримання соціальної підтримки або відсутність такого права, або щодо якої отримано звернення, повідомлення про сім’ю/особу, яка перебуває у складних життєвих обставинах та/або набула прав за соціальною ознакою, що створюється за допомогою програмних засобів Єдиної системи та ведеться в Соціальному реєстрі

соціальною ознакою


соціальна реєстраційна картка сім’ї

обліковий запис про сім’ю, яка є отримувачем соціальної підтримки, отримувала соціальну підтримку раніше або щодо якої встановлено відсутність права надалі отримувати соціальну підтримку, щодо якої отримано звернення/повідомлення про сім’ю/особу, яка перебуває у складних життєвих обставинах, що створюється за допомогою програмних засобів Єдиної системи та ведеться в Соціальному реєстрі

соціальну підтримку


соціальна реєстраційна картка домогосподарства

обліковий запис про домогосподарство, яке є отримувачем соціальної підтримки, яке отримувало раніше чи отримує соціальну підтримку або щодо якого було встановлено вразливий стан через невідворотні обставини (зокрема збройний конфлікт чи надзвичайну ситуацію), внаслідок якого виникла потреба в соціальній підтримці, що створюється за допомогою програмних засобів Єдиної системи та ведеться в Соціальному реєстрі

соціальну підтримку
соціальній підтримці


поточні соціальні статуси особи

частина Соціального реєстру, що є результуючою складовою відображення соціальних статусів за електронними особовими справами, набутих прав і містить відомості, перелік яких визначено Кабінетом Міністрів України


журнал історії звернень за соціальною підтримкою

складова Соціального реєстру, в якій накопичується, зберігається, обліковується та використовується інформація про дату і час звернення за певним видом соціальної підтримки особи чи осіб, в інтересах яких діє особа, статус опрацювання таких звернень та інформація про рішення, які були прийняті за результатами їх опрацювання


державні стандарти повної загальної середньої освіти (далі

державні стандарти) - документи, що визначають загальні обсяги навчального навантаження здобувачів початкової, базової середньої, профільної середньої освіти, вимоги до їх компетентностей і до згрупованих за відповідними освітніми галузями обов’язкових результатів навчання, яких вони мають досягти на відповідному рівні повної загальної середньої освіти


доступність повної загальної середньої освіти

сукупність умов, що сприяють задоволенню освітніх потреб осіб та забезпечують кожній особі можливість здобуття повної загальної середньої освіти відповідно до державних стандартів, у тому числі наявність достатньої кількості закладів освіти, що забезпечують безоплатне здобуття повної загальної середньої освіти, відсутність дискримінації за будь-якою ознакою чи обставиною, надання учням підтримки в освітньому процесі


заклад загальної середньої освіти

юридична особа, основним видом діяльності якої є освітня діяльність, що провадиться на певному рівні (рівнях) повної загальної середньої освіти


засновник закладу загальної середньої освіти (далі

засновник) - орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа, рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад загальної середньої освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов’язків засновника


модельна навчальна програма

документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета (інтегрованого курсу) та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством


навчальна програма

документ, що визначає послідовність досягнення результатів навчання учнів з навчального предмета (інтегрованого курсу), опис його змісту та видів навчальної діяльності учнів із зазначенням орієнтовної кількості годин, необхідних на їх провадження, та затверджується педагогічною радою закладу освіти


освітня програма закладу освіти

документ, що містить комплекс освітніх компонентів, спланованих та організованих закладом освіти для досягнення учнями визначених цією програмою очікуваних результатів навчання, який розробляється і затверджується відповідно до цього Закону


структурний підрозділ закладу освіти, що забезпечує проживання та утримання учнів відповідно до законодавства


педагогічна інтернатура

система заходів, спрямованих на підтримку педагогічного працівника закладу освіти, призначеного на посаду вперше, у провадженні ним педагогічної діяльності та набутті (вдосконаленні) його фахової майстерності


повна загальна середня освіта

систематизована та передбачена відповідними державними стандартами сукупність результатів навчання і компетентностей, здобутих особою на рівнях початкової, базової середньої та профільної середньої освіти


стандарт спеціалізованої освіти

документ, що містить вимоги до компетентностей та результатів навчання, яких мають досягти учні закладів спеціалізованої освіти за мистецьким, спортивним, військовим чи науковим спрямуванням з одночасним здобуттям повної загальної середньої освіти відповідно до державних стандартів


територіальна доступність

сукупність умов, що сприяють забезпеченню права дитини на здобуття якісної повної загальної середньої освіти за кошти державного та місцевого бюджетів у найбільш доступному і наближеному до її місця проживання закладі освіти


територія обслуговування

адміністративно-територіальна одиниця (її частина, окремі будинки), визначена і закріплена відповідним органом місцевого самоврядування або уповноваженим ним органом за закладом освіти для забезпечення права кожної дитини, яка проживає на цій території, на здобуття початкової та/або базової середньої освіти у найбільш доступному та наближеному до місця проживання дитини закладі освіти