відкритий вихідний код

вихідний код, виконуваний файл програмного забезпечення, що публікується на веб-ресурсах з відкритим доступом та може використовуватись на умовах публічної ліцензії; виконуваний файл - вихідний код програмного забезпечення, скомпільований і придатний (призначений) для виконання програми комп’ютером; вихідний код - набір інструкцій у формі слів, цифр, кодів, схем, символів чи в будь-якій іншій формі, створених розробником мовою програмування для первинної версії комп’ютерної програми чи під час її подальшої зміни, що передбачає можливість їх компіляції; компіляція - процес автоматизованого перетворення вихідного коду, створеного розробником мовою програмування, у код, придатний (призначений) до виконання комп’ютером; ліцензіат - будь-яка особа (крім осіб держав, визнаних Верховною Радою України державами-агресорами, держав, щодо яких застосовані санкції відповідно до Закону України “Про санкції”, держав, які входять до митних та воєнних союзів з такими державами), яка за власним бажанням використовує програмне забезпечення мобільного додатка Порталу Дія (Дія) відповідно до публічної ліцензії; програмне забезпечення - сукупність комп’ютерних програм і пов’язаних з ними процедур, правил, документації та даних, що містять інструкції, придатні до виконання комп’ютером, та забезпечують досягнення певної мети та/або результату. Інші терміни у цьому Порядку вживаються в значенні, наведеному в Законах України “Про авторське право і суміжні права” , “Про електронні документи та електронний документообіг” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” , інших нормативно-правових актах, що регулюють відносини з питань, які становлять предмет правового регулювання цього Порядку. 3. Програмне забезпечення мобільного додатка Порталу Дія (Дія) може використовуватися ліцензіатами на умовах публічної ліцензії, визначених Мінцифри, як ліцензіаром. Публічна ліцензія видається шляхом оприлюднення її умов на


електронний процес, що дає змогу засобами інформаційної системи визначити наявність у користувача прав доступу до інформаційної системи відповідно до визначеної ролі та групи; електронна картка - структурована електронна форма, що створюється, зберігається та обробляється в інформаційній системі і містить набір даних, необхідних для відображення, супроводження, моніторингу та оцінювання стану виконання окремого елемента інформації; інформаційна система моніторингу виконання зобов’язань України у сфері європейської інтеграції “Пульс вступу” (далі - інформаційна система) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для організації звітування, моніторингу та оцінки результативності виконання зобов’язань України у сфері європейської інтеграції, у тому числі у контексті забезпечення переговорного процесу про вступ України до Європейського Союзу (далі - євроінтеграційні зобов’язання України); набір даних - сукупність структурованих полів та реквізитів, що визначають зміст, характеристики, статус, строки виконання, відповідальних осіб, показники та інші параметри, необхідні для ідентифікації, ведення, обробки та моніторингу електронної картки в інформаційній системі. Інші терміни в цьому Положенні вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про Національну програму інформатизації” та “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” . 3. Власником інформаційної системи, зокрема програмно-технічних засобів та виключних майнових прав на програмне забезпечення, є держава в особі Секретаріату Кабінету Міністрів України, який є її розпорядником. 4. Володільцями інформації є Секретаріат Кабінету Міністрів України, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та інші державні органи, які створили та внесли таку інформацію до інформаційної системи. 5. Технічним адміністратором інформаційної системи є Секретаріат Кабінету Міністрів України. 6. Суб’єктами інформаційної системи є технічний адміністратор та користувачі інформаційної системи. 7. Створ

відповідальних осіб


підприємство

державне унітарне підприємство, у тому числі казенне підприємство, що є учасником Державного концерну "Укроборонпром", підприємство, утворене в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу) або виділу з таких підприємств


створення товариства

комплекс юридичних, організаційних та інших заходів щодо перетворення підприємства в товариство


суб’єкт управління

Кабінет Міністрів України


юридична особа, створена в результаті перетворення підприємства в господарське товариство


припинення внаслідок заміни боржника

Державного концерну "Укроборонпром" поруки, гарантії (контргарантії), а також застави, встановленої іншою особою


взаєморозрахунки

розрахунки з погашення заборгованості (грошових зобов’язань) суб’єктів ринку природного газу, які проводяться за рахунок видатків державного бюджету учасниками процедури врегулювання заборгованості; {Абзац другий статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2479-IX від 29.07.2022 } договір про організацію взаєморозрахунків - договір, що укладається між учасниками процедури врегулювання заборгованості (грошових зобов’язань) суб’єктів ринку природного газу для погашення заборгованості (грошових зобов’язань) та є підставою для проведення взаєморозрахунків відповідно до цього Закону; {Абзац третій статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2479-IX від 29.07.2022 } заборгованість (грошові зобов’язання) суб’єктів ринку природного газу, що підлягає (підлягають) врегулюванню відповідно до цього Закону, а саме: {Абзац четвертий статті 1 в редакції Закону № 2479-IX від 29.07.2022 } заборгованість постачальників природного газу, в тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами купівлі-продажу (постачання) природного газу для постачання побутовим споживачам (у тому числі суми неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість за спожитий природний газ або за прострочення її сплати), не сплачена станом на розрахункову дату; заборгованість постачальників природного газу, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами про надання послуг з транспортування природного газу перед особою, що здійснює функції оператора газотранспортної системи з 1 січня 2020 року, не сплачена станом на розрахункову дату; заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами про надання послуг з транспортування природного газу перед особою, що здійснювала функції оператора газотранспортної системи до 31 грудня 2019 року включно, не сплачена станом на розрахункову дату; заборгованість


здобувач ступеня доктора філософії (далі

здобувач) в проектній аспірантурі - особа, яка професійно провадить наукову або науково-технічну діяльність і здобуває вищу освіту ступеня доктора філософії у закладі вищої освіти/науковій установі (далі - заклад) шляхом виконання освітньої складової освітньо-наукової програми у такому закладі та виконання наукової складової освітньо-наукової програми у межах PhD-проекту, для виконання якого особа працевлаштована до закладу за основним місцем роботи та відповідно до якого забезпечується фінансування дослідження, оплата праці, придбання матеріалів та здійснення інших витрат, з подальшим публічним захистом дисертації у разовій спеціалізованій вченій раді; керівник PhD-дослідницького проекту (далі - керівник PhD-проекту) - науковий або науково-педагогічний працівник закладу за основним місцем роботи, який має науковий ступінь доктора наук, кандидата наук або доктора філософії, проводить фундаментальні та/або прикладні наукові дослідження і отримує наукові та/або науково-технічні (прикладні) результати, забезпечує методичний і науковий супровід виконання PhD-проекту та здійснює наукове керівництво здобувачем; проектна аспірантура - система організаційно-наукового забезпечення підготовки здобувачів на третьому рівні вищої освіти у закладі, в межах якої здобувачі здійснюють підготовку за відповідною освітньо-науковою програмою, проводять власні дослідження, отримують фінансування за рахунок коштів PhD-проекту або його частини (виплата заробітної плати за посадовим окладом молодшого наукового співробітника, витрати на матеріали, обладнання, відрядження тощо); PhD-дослідницький проект (далі - PhD-проект) - науково-дослідний проект, що виконується здобувачем під керівництвом наукового керівника з метою отримання оригінальних наукових результатів, що мають наукову новизну, фундаментальне та/або прикладне значення і є основою для підготовки та захисту дисертації. Тривалість виконання PhD-проекту визначається в межах строку підготовки здобувачів (зокрема до 24 місяців у межах с

наукового керівника


гіг-контракт

цивільно-правовий договір, за яким гіг-спеціаліст зобов’язується виконувати роботи та/або надавати послуги відповідно до завдань резидента Дія Сіті як замовника, а резидент Дія Сіті зобов’язується оплачувати виконані роботи та/або надані послуги і забезпечувати гіг-спеціалісту належні умови для виконання робіт та/або надання послуг, а також соціальні гарантії, передбачені розділом V цього Закону


гіг-спеціаліст

фізична особа, яка за гіг-контрактом є підрядником та/або виконавцем


загальний дохід юридичної особи

сума чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), іншого операційного доходу у вигляді роялті, якщо такі роялті не враховано у чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг)


юридична особа, яка звернулася до уповноваженого органу із заявою про набуття статусу резидента Дія Сіті


кваліфікований дохід

сума чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) та роялті (якщо такі суми роялті не враховано у чистий дохід від реалізації продукції), отриманих у результаті здійснення видів діяльності, передбачених частиною четвертою статті 5 цього Закону


сума грошових коштів, що підлягає виплаті у випадках, передбачених цим Законом або договором, стороною якого є резидент Дія Сіті


конкурентна дія

будь-яка з дій, зазначених у пунктах 1-4 частини третьої статті 27 цього Закону, або інша дія, визначена договором про утримання від вчинення конкурентних дій між резидентом Дія Сіті та фахівцем як конкурентна


незалежний висновок

звіт з надання впевненості, наданий суб’єктом аудиторської діяльності за результатами перевірки тверджень резидента Дія Сіті, викладених у звіті про відповідність за певний період


правовий режим Дія Сіті

сукупність правових норм, якими визначаються права та обов’язки особи, що виникають, змінюються та припиняються у зв’язку із зверненням про набуття, набуттям та втратою статусу резидента Дія Сіті, а також особливості регулювання відносин за участю резидента Дія Сіті і щодо участі у його статутному капіталі


реєстр Дія Сіті

реєстр, який ведеться в електронній формі та містить інформацію про юридичних осіб, які перебувають або перебували у статусі резидента Дія Сіті


резидент Дія Сіті

юридична особа, яка відповідно до цього Закону набула статусу резидента Дія Сіті та згідно з інформацією, що міститься у реєстрі Дія Сіті, перебуває у зазначеному статусі


розмір середньої місячної винагороди працівникам та гіг-спеціалістам

сума, що розраховується шляхом ділення суми всіх виплат у вигляді винагороди (заробітної плати) (до утримання податків, зборів та інших обов’язкових платежів), здійснених юридичною особою працівникам та гіг-спеціалістам у відповідному календарному місяці, на загальну кількість працівників та гіг-спеціалістів, яким здійснювалися такі виплати


строк резидентства

період з дня набуття юридичною особою статусу резидента Дія Сіті до дня втрати такою юридичною особою статусу резидента Дія Сіті


уповноважений орган

центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифрової економіки


працівник чи гіг-спеціаліст резидента Дія Сіті або фізична особа (фізична особа - підприємець), залучена резидентом Дія Сіті на підставі іншого цивільно-правового чи господарсько-правового договору про виконання робіт (надання послуг) у межах здійснення видів діяльності, передбачених частиною четвертою статті 5 цього Закону. 2. Термін " Єдиний державний реєстр " вживається у цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", терміни " кінцевий бенефіціарний власник ", " постачальник послуг, пов’язаних з обігом віртуальних активів " та " структура власності " - у значеннях, наведених у Законі України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", термін " чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) " - у значенні, наведеному в Законі України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", терміни " пов’язані особи ", " податковий борг " та " роялті " - у значеннях, наведених у Податковому кодексі України. Стаття 2. Відносини, які регулюються цим Законом 1. Цей Закон визначає організаційні, правові та фінансові засади функціонування правового режиму Дія Сіті, що запроваджується з метою стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні шляхом створення сприятливих умов для ведення інноваційного бізнесу, розбудови цифрової інфраструктури, залучення інвестицій, а також талановитих спеціалістів. 2. Відносини щодо набуття та втрати статусу резидента Дія Сіті, відносини за участю резидента Дія Сіті та щодо участі у статутному капіталі резидента Дія Сіті регулюються Конституцією України , Цивільним кодексом України , цим Законом, законами України, що визначають особливості оподаткування резидентів Дія Сіті, іншими законами та підзаконними нормативно-правовими актами, а також міжнародними договорами, згода на обов’язковість я

віртуальних активів


невтручання держави, державних органів та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у діяльність резидентів Дія Сіті, якщо така діяльність здійснюється в межах цього Закону та іншого законодавства України


презумпція правомірності діяльності резидентів Дія Сіті

прийняття рішення на користь резидентів Дія Сіті або заявників у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) тлумачення прав та обов’язків резидентів Дія Сіті або заявників, або держави, або державних органів чи органів місцевого самоврядування, або їх посадових осіб


стабільність

гарантія державою збереження правового режиму Дія Сіті та стабільності його умов, передбачених цим Законом та законами України, що визначають особливості оподаткування резидентів Дія Сіті, протягом строку, визначеного цим Законом, включаючи недопустимість обмеження чи звуження змісту прав та гарантій, передбачених правовим режимом Дія Сіті, а також недопустимість збільшення регуляторного навантаження на резидентів Дія Сіті протягом такого строку


формальний характер процедури набуття статусу резидента Дія Сіті

відсутність вимог щодо отримання спеціальних дозволів, ліцензування чи здійснення заходів державного нагляду (контролю) для подання та розгляду заяви про набуття статусу резидента Дія Сіті і внесення інформації про заявника до реєстру Дія Сіті


добровільність резидентства в Дія Сіті

неприпустимість прямого чи опосередкованого примусу юридичних осіб до набуття статусу резидента Дія Сіті. 5. Правовий режим Дія Сіті застосовується до відносин за участю резидента Дія Сіті або щодо участі у статутному капіталі резидента Дія Сіті протягом строку його резидентства з урахуванням положень частин шостої та сьомої цієї статті. 6. До договірних відносин за участю резидента Дія Сіті або щодо участі у статутному капіталі резидента Дія Сіті, які виникли під час строку його резидентства, застосовується правовий режим Дія Сіті незалежно від факту втрати такою юридичною особою статусу резидента Дія Сіті, якщо інше прямо не передбачено договором або цим Законом. 7. Особливості застосування до резидента Дія Сіті спеціальних умов оподаткування, день початку і день припинення застосування таких умов визначаються Податковим кодексом України . Стаття 3. Строк та гарантії стабільності правового режиму Дія Сіті 1. Правовий режим Дія Сіті відповідно до цього Закону встановлюється на необмежений строк, але не менш як на 25 років з дня внесення до реєстру Дія Сіті запису про першого резидента Дія Сіті. 2. Протягом 25 років з дня внесення до реєстру Дія Сіті запису про першого резидента Дія Сіті держава гарантує резидентам Дія Сіті чинність правового режиму Дія Сіті та стабільність його умов, визначених цим Законом, законами України, що визначають особливості оподаткування резидентів Дія Сіті, а також додержання прав і законних інтересів резидентів Дія Сіті та залучених ними фахівців. 3. Якщо протягом визначеного частиною другою цієї статті строку законодавством буде встановлено інші норми, ніж передбачені цим Законом, законами України, що визначають особливості оподаткування резидентів Дія Сіті та залучених ними фахівців, які передбачатимуть більш сприятливі умови ведення діяльності та/або зменшуватимуть розмір податків, зборів чи інших обов’язкових платежів, або скасовуватимуть їх, пом’якшуватимуть чи скасовуватимуть відповідальність резидента Дія Сіті та/або залучених ни


критерії розумного пристосування

показники, за якими оцінюється відповідність заходу потребам особи з інвалідністю для забезпечення ефективної реалізації нею прав і свобод, виконання функцій та/або завдань нарівні з іншими особами або на рівні, максимально наближеному до такого; критерії універсального дизайну - показники, за якими оцінюється відповідність дизайну предметів, середовища, програм і послуг вимогам щодо можливості використання всіма особами без необхідності адаптації чи спеціального дизайну; непропорційний або невиправданий тягар розумного пристосування - значні витрати фінансових або інших ресурсів, яких може зазнати суб’єкт впровадження в разі здійснення заходів розумного пристосування, якщо їх залучення є складним або надміру затратним для нього; суб’єкт впровадження - фізична або юридична особа, яка здійснює заходи розумного пристосування. Терміни “розумне пристосування” , “універсальний дизайн” вживаються у значенні, наведеному в Конвенції про права осіб з інвалідністю, а термін “особа з інвалідністю” - у значенні, наведеному в Законі України “Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні”. 4. Розумне пристосування має базуватися на таких принципах: індивідуальність - забезпечення відповідності індивідуальним потребам особи з інвалідністю із урахуванням наявних у неї порушень повсякденного функціонування; рівність і доступність - створення умов для рівного доступу до реалізації прав для особи з інвалідністю нарівні з іншими особами; інклюзивність - сприяння інтеграції особи з інвалідністю в різні сфери життя; простота використання - забезпечення умов для простоти розуміння, легкості використання розумного пристосування; ефективність - створення чи покращення умов для реальної участі особи з інвалідністю в суспільному житті нарівні з іншими особами; безпечність - забезпечення захисту життя і здоров’я особи з інвалідністю шляхом недопущення вжиття заходів, що створюють або можуть створити потенційні чи реальні загрози для її життя та здоров’я; еквівалентність - зах


декларація на промислове рибальство, дослідний вилов (далі

декларація) - документ, сформований, підписаний та поданий в автоматичному режимі надання електронної публічної послуги засобами компонента Єдиної державної електронної системи управління галуззю рибного господарства “еРибальство” - декларування права на промислове рибальство та дослідний вилов (далі - компонент Єдиної державної електронної системи) або Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (у разі наявності технічної можливості), за допомогою якого суб’єкт рибного господарства здійснює декларування права на промислове рибальство, дослідний вилов шляхом подання Держрибагентству повідомлення про свою відповідність вимогам законодавства в галузі рибного господарства; наукові установи - рибогосподарські та інші спеціалізовані науково-дослідні установи, що належать до сфери управління Держрибагентства, Національної академії наук або Національної академії аграрних наук; уточнююча декларація - документ, сформований, підписаний та поданий в автоматичному режимі надання електронної публічної послуги засобами компонента Єдиної державної електронної системи або Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (у разі наявності технічної можливості), за допомогою якого суб’єкт рибного господарства здійснює декларування права на промислове рибальство, дослідний вилов шляхом подання Держрибагентству повідомлення про свою відповідність вимогам законодавства в галузі рибного господарства для отримання дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об’єктах (їх частинах) (для здійснення промислового рибальства, дослідного вилову). Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів” та в нормативно-правових актах, прийнятих відповідно до нього. 3. Дія цього Порядку поширюється на всіх суб’єктів рибного господарства незалежно від форми власності, які планують здійснювати або здійснюють промислове рибальство, дослідний вилов і зобов’язані задекларувати


доброволець Сил територіальної оборони Збройних Сил України

громадянин України або іноземець чи особа без громадянства, який перебуває в Україні на законних підставах впродовж останніх п’яти років та на добровільній основі зарахований до проходження служби у складі добровольчого формування Сил територіальної оборони Збройних Сил України

територіальної оборони


добровольче формування територіальної громади

воєнізований підрозділ, сформований на добровільній основі з громадян України, які проживають у межах території відповідної територіальної громади, який призначений для участі у підготовці та виконанні завдань територіальної оборони; {Пункт 2 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2237-IX від 03.05.2022 } 3) зона територіальної оборони - частина сухопутної території України, яка включена до території відповідної військово-сухопутної зони та межі якої збігаються з адміністративними межами Автономної Республіки Крим, області, міст Києва, Севастополя

територіальної оборони


керівник зони територіальної оборони

Голова Ради міністрів Автономної Республіки Крим, голова обласної державної адміністрації, голова Київської, Севастопольської міської державної адміністрації (керівник відповідної військово-цивільної або військової адміністрації у разі її утворення)

державної адміністрації


керівник району територіальної оборони

голова районної державної адміністрації (керівник районної військово-цивільної або військової адміністрації у разі її утворення)

державної адміністрації


керівник штабу зони територіальної оборони

командир бригади Сил територіальної оборони Збройних Сил України

територіальної оборони


керівник штабу району територіальної оборони

командир батальйону Сил територіальної оборони Збройних Сил України

територіальної оборони


національний спротив

комплекс заходів, які організовуються та здійснюються з метою сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України до дій, спрямованих на забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії та завдання противнику неприйнятних втрат, з огляду на які він буде змушений припинити збройну агресію проти України


підготовка громадян України до національного спротиву

сукупність заходів, які здійснюються державними органами та органами місцевого самоврядування з метою формування патріотичної свідомості та стійкої мотивації, набуття ними знань та практичних вмінь, необхідних для захисту України


район територіальної оборони

частина сухопутної території України, яка включена до території відповідної зони територіальної оборони України та межі якої збігаються з адміністративними межами району у складі Автономної Республіки Крим, області, міст Києва, Севастополя

територіальної оборони


система воєнних, інформаційних і спеціальних заходів, організація, планування, підготовка і підтримка яких здійснюється з метою відновлення державного суверенітету і територіальної цілісності під час відсічі збройної агресії проти України


сили і засоби руху опору

визначені сили і засоби сил безпеки та сил оборони, які залучаються до здійснення заходів з організації, підготовки та виконання завдань руху опору, а також окремі особи, які на добровільній та конфіденційній основі залучаються до виконання завдань руху опору


Сили територіальної оборони Збройних Сил України

окремий рід сил Збройних Сил України, на який покладається організація, підготовка та виконання завдань територіальної оборони

територіальної оборони


територіальна оборона

система загальнодержавних, воєнних і спеціальних заходів, що здійснюються у мирний час та в особливий період з метою протидії воєнним загрозам, а також для надання допомоги у захисті населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій


штаб зони територіальної оборони

постійно діючий орган управління територіальною обороною в межах відповідної зони територіальної оборони, який підпорядкований керівнику зони територіальної оборони

територіальною обороною
територіальної оборони


штаб району територіальної оборони

постійно діючий орган управління територіальною обороною в межах відповідного району територіальної оборони, який підпорядкований керівнику району територіальної оборони. 2. Інші терміни в цьому Законі вживаються у значенні, наведеному в інших законах України. Стаття 2. Правова основа національного спротиву 1. Правову основу національного спротиву становлять Конституція України , цей та інші закони України, міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, а також видані на виконання Конституції та законів України інші нормативно-правові акти. Розділ II ЗАГАЛЬНІ ЗАСАДИ ТА ОРГАНІЗАЦІЯ НАЦІОНАЛЬНОГО СПРОТИВУ Стаття 3. Склад, мета і завдання національного спротиву 1. Складовими національного спротиву є територіальна оборона, рух опору та підготовка громадян України до національного спротиву. 2. Метою національного спротиву є підвищення обороноздатності держави, надання обороні України всеохоплюючого характеру, сприяння забезпеченню готовності громадян України до національного спротиву. Цивільно-військове співробітництво виступає ефективним елементом досягнення мети національного спротиву. {Частину другу статті 3 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 4068-IX від 20.11.2024 } 3. Завданнями територіальної оборони є: 1) своєчасне реагування та вжиття необхідних заходів щодо оборони території та захисту населення на визначеній місцевості; {Пункт 1 частини третьої статті 3 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2237-IX від 03.05.2022 } 2) участь у посиленні охорони та захисті державного кордону


у межах військово-сухопутної зони

керівником регіонального органу військового управління Сил територіальної оборони Збройних Сил України через регіональний орган військового управління Сил територіальної оборони Збройних Сил України

територіальної оборони


у межах зони територіальної оборони

керівником зони територіальної оборони через штаб зони територіальної оборони

територіальної оборони


у межах району територіальної оборони

керівником району територіальної оборони через штаб району територіальної оборони. 3. Керівництво рухом опору здійснює Головнокомандувач Збройних Сил України через Командувача Сил спеціальних операцій Збройних Сил України. 4. Керівництво підготовкою громадян України до національного спротиву здійснюється Кабінетом Міністрів України через відповідні центральні органи виконавчої влади. Розділ III ФОРМУВАННЯ ТА КОМПЛЕКТУВАННЯ ВІЙСЬКОВИХ ЧАСТИН СИЛ ТЕРИТОРІАЛЬНОЇ ОБОРОНИ ЗБРОЙНИХ СИЛ УКРАЇНИ, ДОБРОВОЛЬЧИХ ФОРМУВАНЬ ТЕРИТОРІАЛЬНИХ ГРОМАД ТА РУХУ ОПОРУ Стаття 8. Формування військових частин Сил територіальної оборони Збройних Сил України та добровольчих формувань територіальних громад 1. Військові частини Сил територіальної оборони Збройних Сил України утворюються та функціонують: 1) у кожній зоні територіальної оборони та додатково в кожному місті, чисельність населення якого перевищує 900 тисяч мешканців, як бригади Сил територіальної оборони Збройних Сил України

територіальної оборони


в особливий період

військовослужбовцями за контрактом, за призовом особами офіцерського складу та територіальним резервом. Громадяни України зараховуються до складу військових частин Сил територіальної оборони Збройних Сил України за місцем своєї реєстрації. У разі введення воєнного стану громадяни України можуть зараховуватися до складу військових частин Сил територіальної оборони Збройних Сил України також безпосередньо в районах ведення воєнних (бойових) дій. {Частину першу статті 9 доповнено абзацом четвертим згідно із Законом № 2170-IX від 01.04.2022 } 2. Комплектування добровольчих формувань територіальних громад здійснюється на добровільній основі відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України. 3. До складу добровольчих формувань територіальних громад зараховуються громадяни України, які відповідають вимогам, встановленим Положенням про добровольчі формування територіальних громад, пройшли медичний, професійний та психологічний відбір і підписали контракт добровольця територіальної оборони. Громадяни України зараховуються до складу добровольчих формувань територіальних громад за місцем своєї реєстрації. У разі введення воєнного стану громадяни України можуть зараховуватися до складу добровольчих формувань територіальних громад також безпосередньо в районах ведення воєнних (бойових) дій. {Абзац перший частини третьої статті 9 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2170-IX від 01.04.2022 } На громадян України, зарахованих до складу добровольчих формувань територіальних громад, під час участі у підготовці та виконанні завдань територіальної оборони поширюється дія статутів Збройних Сил України. {Частину третю статті 9 доповнено абзацом другим згідно із Законом № 2024-IX від 27.01.2022 } 4. До складу добровольчих формувань територіальних громад не може бути зарахована особа, яка була раніше засуджена до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину, крім реабілітованої, або має дві і більше судимостей за вчинення умисних злочинів. 5. Облік г

територіальної оборони


автентифікація

електронна процедура, яка дає змогу підтвердити електронну ідентифікацію користувача Державної системи та/або онлайн-системи організатора азартних ігор (далі - онлайн-система); авторизація - електронна процедура встановлення рівня прав доступу до Державної системи; аналітичний звіт - результат узагальнення даних, який формується Державною системою за певними критеріями згідно із цим Порядком; {Абзац п'ятий пункту 2 виключено на підставі Постанови КМ № 1117 від 01.09.2025 } {Абзац шостий пункту 2 виключено на підставі Постанови КМ № 1117 від 01.09.2025 } електронний кабінет адміністратора/користувача Державної системи - складова частина Державної системи, що забезпечує доступ користувача до Державної системи та взаємодію між користувачем та адміністратором Державної системи; {Абзац сьомий пункту 2 в редакції Постанови КМ № 17 від 12.01.2026 } підсистема - складова частина Державної системи; права доступу - дозвіл на виконання певного набору дій, які користувач Державної системи має право виконувати в Державній системі з урахуванням розмежування прав користувачів Державної системи; реєстри організаторів азартних ігор - сукупність реєстрів, яка включає: - Реєстр організаторів азартних ігор у гральних закладах казино; - Реєстр організаторів азартних ігор казино в мережі Інтернет; - Реєстр організаторів букмекерської діяльності; - Реєстр організаторів азартних ігор у залах гральних автоматів; - Реєстр організаторів гри в покер в мережі Інтернет; унікальний ідентифікатор - ознака об’єкта в Державній системі, яка однозначно визначає об’єкт серед інших об’єктів того ж типу, формується і надається у спеціальному вигляді. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” та “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” . {Абзац сімнадцятий пункту 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1117 в

букмекерської діяльності
гральних автоматів
гральних закладах


договір про партнерство з науковим парком

договір між науковим парком і суб’єктами господарювання щодо умов участі суб’єктів господарювання у процесі розроблення та виконання проектів наукового парку; замовники - фізичні та юридичні особи, які замовляють і частково або повністю оплачують вартість виконання робіт за проектами наукового парку або вартість послуг наукового парку для провадження своєї інноваційної діяльності; засновники наукового парку (далі - засновники (учасники, акціонери) - заклад вищої освіти та/або наукова установа та інші юридичні особи, що уклали засновницький договір про створення наукового парку або затвердили його установчий документ; комерціалізація результатів науково-технічної діяльності - діяльність, спрямована на перетворення об’єктів права інтелектуальної власності, створених у процесі наукової, науково-технічної та інноваційної діяльності, у продукти чи послуги для їх реалізації на ринку з метою одержання прибутку, розпоряджання майновими правами інтелектуальної власності на їх використання іншими суб’єктами господарювання за договором, використання іншими фізичними чи юридичними особами або використання їх у власній господарській діяльності наукового парку; науковий парк - юридична особа, що створюється у формі господарського товариства, яке повинно мати у складі учасників не менше одного закладу вищої освіти та/або наукової установи; партнери наукового парку - суб’єкти господарювання, що уклали з науковим парком договір про партнерство; пріоритетні напрями діяльності наукового парку - економічно і соціально зумовлені наукові, науково-технічні та інноваційні напрями діяльності, що відповідають меті створення наукового парку, галузевому профілю та/або спеціалізації закладу вищої освіти та/або наукової установи - засновників (учасників, акціонерів) та можуть враховувати потреби регіону (території), в якому створено науковий парк, і пріоритетні напрями діяльності, визначені законами України в науковій, науково-технічній та інноваційній сферах; проект наукового парку - проект, сп


у статті 7 : частини першу

третю викласти в такій редакції: "1. Рішення про створення наукового парку приймається його засновниками (учасниками, акціонерами). 2. Науковий парк повідомляє листом про своє створення центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій, протягом 15 календарних днів з дня його державної реєстрації та надсилає як додатки до зазначеного листа: копію установчого документа наукового парку, засвідчену уповноваженою особою наукового парку; відомості про наявну та потенційну виробничу, інженерну, транспортну і соціальну інфраструктури, що будуть використовуватися в діяльності наукового парку. 3. У разі якщо засновниками (учасниками, акціонерами) наукового парку є суб’єкти господарювання державної або комунальної форми власності, що здійснюють свою діяльність на основі права господарського відання або права оперативного управління, рішення про участь таких засновників (учасників, акціонерів) у заснуванні наукового парку приймається за погодженням з відповідними уповноваженими органами управління. Для погодження рішення про участь суб’єктів господарювання, передбачених абзацом першим цієї частини, у заснуванні наукового парку подаються: проект установчого документа наукового парку; відомості про засновників (учасників, акціонерів) наукового парку; відомості про наявну виробничу, інженерну, транспортну і соціальну інфраструктури, що будуть використовуватися в діяльності наукового парку"; доповнити частинами шостою і сьомою такого змісту: "6. Про внесення змін до установчого документа науковий парк протягом 15 календарних днів з дня внесення змін повідомляє центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій. 7. Інформац

уповноваженими органами


частини першу

третю статті 15 викласти в такій редакції: "1. Виконавчим органом управління наукового парку здійснюється реєстрація всіх проектів наукового парку, на реалізацію яких укладено договір про партнерство або договір про виконання робіт чи надання послуг на замовлення фізичних і юридичних осіб. 2. Проекти наукового парку, реалізація яких потребує державної підтримки згідно із статтею 19 цього Закону, підлягають державній реєстрації центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій, у порядку, визначеному статтею 13 Закону України "Про інноваційну діяльність", з урахуванням особливостей, встановлених цією статтею. Строк розгляду проекту наукового парку, поданого для державної реєстрації як інноваційний, не може перевищувати 45 календарних днів з дати його подання. Під час кваліфікування інноваційних проектів здійснюється їх експертиза відповідно до Закону України "Про наукову і науково-технічну експертизу" за рахунок коштів суб’єктів інноваційної діяльності, які подають проекти на державну реєстрацію. Експертиза може здійснюватися за рахунок коштів державного або місцевого бюджетів у випадках, визначених законом. 3. Проекти наукового парку, що виконуються за рахунок коштів наукового парку та його партнерів, коштів замовників або грантів і не передбачають державної підтримки, не потребують державної реєстрації"


будь-яка матеріальна або нематеріальна цінність, яка генерує (створює) економічні вигоди або від якої очікується створення економічних вигод для її власника (власників); громадська будівля або споруда - об’єкти нежитлової нерухомості, власником яких є держава Україна та які призначені для цілей виконання державних функцій та не належать до об’єктів інфраструктури; заявник: - держава Україна в особі суб’єктів управління об’єктами державної власності, які визначені у Законі України “Про управління об’єктами державної власності”, за винятком державних господарських об’єднань, державних холдингових компаній, інших державних господарських організацій, державних підприємств або господарських товариств, 100 відсотків акцій (часток) яких прямо або опосередковано належать державі, та територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування, які зазнали збитків, втрат чи шкоди та через уповноважених осіб подали засобами Порталу Дія заяву до Реєстру збитків (категорія заяв В); - юридична особа, створена та зареєстрована відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності (зокрема державні господарські об’єднання, державні холдингові компанії, інші державні господарські організації, державне підприємство або господарське товариство, 100 відсотків акцій (часток) якого прямо або опосередковано належать державі), яка зазнала збитків, втрат чи шкоди та через основних та/або призначених представників подала засобами Порталу Дія заяву до Реєстру збитків (категорія заяв C); житлова площа - вся площа об’єктів житлового нерухомого майна без урахування місць загального користування, нежитлових приміщень в багатоквартирних будинках або прибудованих до них нежитлових приміщень; земельна ділянка - частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, визначеними щодо неї правами; інфраструктура - активи, об’єкти, конструкції або системи, матеріальні та нематеріальні активи, які сприяють забезпеченню діяльності держави Україна та її суспільства, зок

уповноважених осіб


кінцевий споживач

фізична особа, яка замовляє, придбаває, отримує, використовує, вживає або має намір придбати чи замовити лікарський засіб для особистих потреб в місцях здійснення роздрібної торгівлі; маркетингові послуги та/або інші послуги в місцях здійснення роздрібної торгівлі, пов’язані з реалізацією лікарських засобів кінцевому споживачу (далі - маркетингові послуги), - послуги у місцях здійснення роздрібної торгівлі лікарськими засобами кінцевому споживачу, що забезпечують функціонування діяльності ліцензіатів, які провадять господарську діяльність з виробництва та/або імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), у сфері стимулювання реалізації (відпуску) лікарських засобів кінцевим споживачам, реалізації політики цін, організації та управління реалізацією (відпуском) лікарських засобів кінцевому споживачу. Маркетингові послуги також включають в себе послуги, пов’язані із забезпеченням наявності лікарських засобів, та будь-які інші послуги, пов’язані із реалізацією лікарських засобів кінцевому споживачу; місце здійснення роздрібної торгівлі - зал для обслуговування населення (торговельний зал) в приміщеннях аптек та приміщеннях аптечних пунктів, в яких безпосередньо здійснюється фізична реалізація (відпуск) лікарських засобів кінцевим споживачам; послуги з промоції лікарських засобів (промоція лікарських засобів) - діяльність з поширення інформації, в тому числі матеріалів про лікарський засіб, призначеної для забезпечення обізнаності фармацевтичних працівників щодо такого лікарського засобу, спрямована на просування лікарського засобу на ринку, стимулювання його реалізації (відпуску) чи застосування. Інші терміни у цих Порядку та умовах вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про лікарські засоби” , “Про рекламу” , “Про захист економічної конкуренції” , Ліцензійних умовах провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних

кінцевим споживачам


базова ставка

середня вартість медичної послуги, що розрахована як співвідношення обсягу бюджетних коштів, що визначені на початок бюджетного періоду, та прогнозної кількості медичних послуг за відповідним напрямом, визначена на початок бюджетного періоду; ваговий коефіцієнт діагностично-спорідненої групи - коефіцієнт, що враховує характеристики складності пролікованих випадків та інтенсивність використання ресурсів для діагностики, лікування, реабілітації та профілактики в рамках однієї діагностично-спорідненої групи відносно загальної середньої вартості діагностики, лікування, реабілітації та профілактики клінічного випадку в умовах стаціонару; глобальний бюджет - обсяг фінансування надавача медичних послуг на визначений період, що формується на основі глобальної ставки із застосуванням коригувального коефіцієнта та з урахуванням умов договору; донорський етап - заходи, спрямовані на отримання та надання органу чи іншого анатомічного матеріалу для трансплантації; діагностично-споріднена група - група клінічних випадків, що характеризуються схожими (пов’язаними за діагнозами) клінічними станами та подібною інтенсивністю використання ресурсів для діагностики, лікування, реабілітації та профілактики в умовах стаціонару; епізод медичної допомоги - період від першого звернення (взаємодії) пацієнта до надавача медичної послуги за медичною допомогою щодо певної проблеми із здоров’ям із внесенням відповідної інформації до електронної системи охорони здоров’я до останнього звернення (взаємодії) включно щодо тієї ж проблеми. Розрізняють такі типи епізодів: діагностика, профілактика, лікування, кондиціонування, реабілітація та паліативна допомога; індекс структури випадків - середньозважене значення всіх вагових коефіцієнтів діагностично-споріднених груп за всіма пролікованими випадками за відповідний період; ліміт - оптимальний обсяг практики первинної медичної допомоги згідно з Порядком надання первинної медичної допомоги , затвердженим МОЗ; пакет медичних послуг - перелік медичних посл


вимога до екодизайну

будь-яка вимога щодо продукції, що споживає енергію (далі - енергоспоживча продукція), до проектування такої продукції, спрямована на поліпшення її екологічних характеристик, а також вимога щодо надання інформації про елемент або функцію енергоспоживчої продукції, що протягом всього життєвого циклу продукції може впливати на навколишнє природне середовище


високоефективна когенераційна установка

когенераційна установка з високим коефіцієнтом корисної дії, яка забезпечує економію первинної енергії на рівні не нижче 10 відсотків порівняно з контрольними значеннями ефективності для окремого виробництва електричної і теплової енергії, а також мала когенераційна установка та мікрокогенераційна установка, що забезпечують економію первинної енергії

когенераційна установка
первинної енергії


високоефективна когенерація

комбіноване виробництво електричної та теплової енергії високоефективною когенераційною установкою

когенераційною установкою


інтеграція екологічних аспектів у процес розроблення енергоспоживчої продукції з метою поліпшення екологічних характеристик такої продукції протягом всього її життєвого циклу


економія енергії

обсяг скорочення споживання енергії, який визначається шляхом зіставлення обсягів споживання, виміряних та/або розрахованих до та після впровадження енергоефективних заходів із забезпеченням нормалізації зовнішніх і внутрішніх умов, які впливають на енергоспоживання

енергоефективних заходів


енергетична ефективність

кількісне співвідношення між роботою, послугами, товарами або енергією на виході та витраченою енергією на вході


енергетичне маркування

подання споживачам інформації про рівень ефективності споживання енергоспоживчою продукцією енергії та інших ресурсів, а також додаткової інформації шляхом прикріплення (нанесення) енергетичної етикетки


енергетичний аудит

cистематизований аналіз використання енергії та споживання енергії у межах, визначених характером та обсягом робіт з енергетичного аудиту з метою визначення, кількісного вираження та підготовки звіту про можливості підвищення рівня енергоефективності

енергетичного аудиту


енергетичний аудитор

фізична особа, яка отримала кваліфікаційний сертифікат та має право на здійснення енергетичного аудиту

енергетичного аудиту


усі види палива та енергії, які використовуються в національній економіці, у тому числі природний газ, вугілля, нафта, нафтопродукти, скраплений газ, відновлювані джерела енергії, теплова енергія, електрична енергія та будь-які інші форми енергії, визначені у нормативних актах про статистику в галузі енергетики


енергоефективні заходи

дії технічного, організаційного, економічного, інформаційного характеру або їх сукупність, результатом реалізації яких є підвищення енергетичної ефективності (зниження питомих витрат), яке можна виміряти або розрахувати

енергетичної ефективності


ефективне централізоване теплопостачання

система централізованого теплопостачання, що використовує мінімум 50 відсотків відновлюваної енергії або 50 відсотків скидної теплової енергії, або 75 відсотків теплової енергії, виробленої у процесі когенерації, або 50 відсотків сукупності такої енергії та тепла


зобов’язальні сторони

постачальники енергії, у тому числі електропостачальники, постачальники природного газу, які відповідно до цього Закону беруть участь у схемі зобов’язань з енергоефективності, за якою вони повинні забезпечити досягнення визначеної для них частки показника щорічного скорочення споживання енергії


інтелектуальна система обліку

автоматизована система, яка інформаційно об’єднує інтелектуальні лічильники та забезпечує приймання, обробку та передавання вимірюваної та іншої інформації каналами зв’язку для цілей проведення комерційних розрахунків, моніторингу та контролю

інтелектуальні лічильники


інтелектуальний лічильник

багатофункціональний лічильник, що забезпечує вимірювання та обмін вимірюваною інформацією з інтелектуальною системою обліку за допомогою каналу зв’язку


кінцеве споживання енергії

обсяг енергії, що постачається споживачам у секторах промисловості, транспорту, надання послуг, сільського господарства та житловому секторі, крім енергії, яка постачається для процесів її перетворення або трансформації та власного споживання енергетичного сектору


мала когенераційна установка

когенераційна установка з максимальною електричною потужністю від 50 кВт до 1 МВт

когенераційна установка


мікрокогенераційна установка

когенераційна установка з максимальною електричною потужністю до 50 кВт; 18 - 1 ) місцевий енергетичний план - документ стратегічного планування, що затверджується органом місцевого самоврядування, який визначає на місцевому рівні довгострокові цілі сталого енергетичного розвитку певної території та об’єктів у межах такої території і містить обґрунтовані заходи, спрямовані на їх досягнення, з урахуванням національних цілей, з енергоефективності, скорочення викидів парникових газів, розвитку відновлюваних джерел енергії та інших цілей, які пов’язані з використанням енергії; {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 18 - 1 згідно із Законом № 3764-IX від 04.06.2024 } {Пункт 19 частини першої статті 1 виключено на підставі Закону № 3764-IX від 04.06.2024 } 20) первинне споживання енергії - валовий (сукупний) обсяг спожитої енергії в країні, крім енергії, що використовується для задоволення неенергетичних потреб

когенераційна установка


первинна енергія

енергія з відновлюваних і невідновлюваних джерел, яка не пройшла процес перетворення чи трансформації; {Пункт 21 частини першої статті 1 в редакції Закону № 3764-IX від 04.06.2024 } 22) план дій сталого енергетичного розвитку та клімату - документ стратегічного планування, що може розроблятися на замовлення органу місцевого самоврядування і визначає довгострокові цілі сталого енергетичного розвитку територіальної громади (у тому числі об’єктів на відповідній території) та економічно обґрунтовані заходи, спрямовані на досягнення національної цілі з енергоефективності


ринок енергосервісу

система відносин між замовниками та виконавцями під час придбання енергосервісу


розумні мережі

електричні мережі, що використовують технології керування електроенергетичними системами та інформаційного обміну, пов’язаного із ним, відповідні елементи технічних систем, призначені для зчитування, керування процесами, зокрема даними, та комутаційне обладнання для об’єднання в економічно ефективний спосіб поведінки та дій всіх приєднаних до неї споживачів, учасників ринку електричної енергії з метою забезпечення економічної ефективної, надійної, безпечної, сталої роботи енергетичної системи з низькими втратами і високим рівнем якості та безпеки постачання; {Пункт 25 частини першої статті 1 в редакції Закону № 3915-IX від 21.08.2024 } 26) система енергетичного менеджменту - система управління, що визначає енергетичну політику та цілі, енергетичні завдання, плани дій та процеси для досягнення цілей та енергетичних завдань


скидна теплова енергія

теплова енергія, отримана як побічний продукт від основної діяльності

побічний продукт


фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, що використовує енергію для власних потреб, а не для перепродажу або використання в якості сировини або палива


енергетичний менеджмент мікромережі

система забезпечення функціонування та керування навантаженнями і розподіленою генерацією мікромережі. {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 29 згідно із Законом № 3915-IX від 21.08.2024 } 2. Інші терміни в цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Господарському кодексі України , законах України "Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації" , "Про ринок природного газу" , "Про ринок електричної енергії" , "Про теплопостачання" , "Про публічні закупівлі" , "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" , "Про енергетичну ефективність будівель" , "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу" , "Про стандартизацію" , "Про державну допомогу суб’єктам господарювання" , "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" , "Про технічні регламенти та оцінку відповідності" , "Про акредитацію органів з оцінки відповідності" . Стаття 2. Предмет та сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини, що виникають у сфері забезпечення енергетичної ефективності, та спрямований на посилення енергетичної безпеки, скорочення енергетичної бідності, сталий економічний розвиток, збереження первинної енергії та скорочення викидів парникових газів. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері дії цього Закону регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. {Частину першу статті 2 доповнено абзацом згідно із Законом № 4017-IX від 10.10.2024 } {Частина перша статті 2 із змінами, внесеними згідно із Законом № 3764-IX від 04.06.2024 } 2. Сфера забезпечення енергетичної ефективності охоплює енергоефективні заходи, що здійснюються під час виробництва, транспортув

енергетичної ефективності
первинної енергії


договір про проведення медіації

угода про надання послуг з проведення медіації з метою запобігання виникненню або врегулювання конфлікту (спору), укладена сторонами можливого або наявного конфлікту (спору) та медіатором (медіаторами) у погодженій ними усній чи письмовій формі, яка відповідає вимогам закону


спеціально підготовлена нейтральна, незалежна, неупереджена фізична особа, яка проводить медіацію


медіаційна угода

письмова угода учасників правовідносин про спосіб врегулювання всіх або певних конфліктів (спорів), які виникли або можуть виникнути між ними, шляхом проведення медіації. Медіаційна угода може укладатися у формі медіаційного застереження в договорі або у формі окремої угоди


позасудова добровільна, конфіденційна, структурована процедура, під час якої сторони за допомогою медіатора (медіаторів) намагаються запобігти виникненню або врегулювати конфлікт (спір) шляхом переговорів


об’єднання медіаторів

добровільне об’єднання, утворене відповідно до Закону України "Про громадські об’єднання" для здійснення та захисту прав і свобод членів такого об’єднання та/або розвитку медіації, та/або сприяння впровадженню культури мирного вирішення конфліктів (спорів), та/або здійснення професійного самоврядування медіаторів, та/або для забезпечення надання послуги з медіації


правила проведення медіації

порядок та методика проведення медіації, права та обов’язки учасників медіації, визначені договором про проведення медіації або затверджені суб’єктом, що забезпечує проведення медіації, відповідно до вимог цього Закону


сторони медіації

фізичні, юридичні особи або групи осіб, які звернулися до медіатора (медіаторів) чи суб’єкта, що забезпечує проведення медіації, з метою запобігання виникненню або врегулювання конфлікту (спору) між ними шляхом проведення медіації та уклали договір про проведення медіації


угода за результатами медіації

угода, що фіксує результат домовленості сторін медіації у погодженій між ними усній чи письмовій формі з урахуванням вимог закону


учасники медіації

медіатор (медіатори), сторони медіації, їхні представники, законні представники, захисники, перекладач, експерт та інші особи, визначені за домовленістю сторін медіації. Стаття 2. Законодавство про медіацію 1. Законодавство про медіацію ґрунтується на Конституції України і складається з цього Закону та інших нормативно-правових актів. 2. Якщо міжнародними договорами, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, передбачені інші правила, ніж ті, що встановлені цим Законом, застосовуються правила міжнародних договорів України. Стаття 3. Сфера дії Закону 1. Дія цього Закону поширюється на суспільні відносини, пов’язані з проведенням медіації з метою запобігання виникненню конфліктів (спорів) у майбутньому або врегулювання будь-яких конфліктів (спорів), у тому числі цивільних, сімейних, трудових, господарських, адміністративних, а також у справах про адміністративні правопорушення та у кримінальних провадженнях з метою примирення потерпілого з підозрюваним (обвинуваченим). Законодавством можуть передбачатися особливості проведення медіації в окремих категоріях конфліктів (спорів). 2. Медіація може бути проведена до звернення до суду, третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або під час досудового розслідування, судового, третейського, арбітражного провадження, або під час виконання рішення суду, третейського суду чи міжнародного комерційного арбітражу. Проведення медіації не впливає на перебіг позовної давності. 3. Медіація не проводиться у конфліктах (спорах), що впливають чи можуть вплинути на права і законні інтереси третіх осіб, які не є учасниками цієї медіації. Стаття 4. Принципи медіації 1. Медіація проводиться за взаємною згодою сторін медіації з урахуванням принципів добровільності, конфіденційності, нейтральності, незалежності та неупередженості медіатора, самовизначення та рівності прав сторін медіації. 2. Принципи медіації поширюються на стадію підготовки до медіації. Стаття 5. Добровільність 1. Участь у медіації є добровільним


безпека критичної інфраструктури

стан захищеності критичної інфраструктури, за якого забезпечуються функціональність, безперервність роботи, відновлюваність, цілісність і стійкість критичної інфраструктури


життєво важливі функції та/або послуги

функції та/або послуги, реалізація яких забезпечується органами державної влади, органами місцевого самоврядування, установами, суб’єктами господарювання та організаціями будь-якої форми власності, збої, переривання та порушення надання яких призводять до швидких негативних наслідків для національної безпеки


захист критичної інфраструктури

всі види діяльності, що виконуються перед або під час створення, функціонування, відновлення і реорганізації об’єкта критичної інфраструктури, спрямовані на своєчасне виявлення, запобігання і нейтралізацію загроз безпеці об’єктів критичної інфраструктури, а також мінімізацію та ліквідацію наслідків у разі їх реалізації


ідентифікація об’єкта критичної інфраструктури

процедура віднесення об’єкта інфраструктури до об’єктів критичної інфраструктури


інцидент безпеки критичної інфраструктури (далі

інцидент) - подія або ряд несприятливих подій ненавмисного характеру (природного, технічного, технологічного, помилкового, у тому числі внаслідок дії людського фактора) та/або таких, що мають ознаки несанкціонованого втручання в функціонування об’єкта критичної інфраструктури, які становлять загрозу його безпеці, системі управління технологічними процесами об’єкта критичної інфраструктури, створюють ймовірність порушення штатного режиму функціонування такого об’єкта (у тому числі зриву та/або блокування роботи, та/або несанкціонованого управління його ресурсами), ставлять під загрозу його захищеність

несанкціонованого втручання


категоризація об’єктів інфраструктури

віднесення об’єктів інфраструктури до категорій критичності об’єктів інфраструктури


категорія критичності (критерії) об’єкта критичної інфраструктури

ступінь (відносний рівень) важливості об’єкта критичної інфраструктури, класифікована (категоризована) залежно від його впливу на виконання життєво важливих функцій та/або надання життєво важливих послуг


кризова ситуація

порушення або загроза порушення штатного режиму функціонування критичної інфраструктури чи окремого її об’єкта, реагування на яке потребує залучення додаткових сил і ресурсів


критична інфраструктура

сукупність об’єктів критичної інфраструктури


критична технологічна інформація

дані, що обробляються (приймаються, передаються, зберігаються) в системах управління технологічними процесами об’єктів критичної інфраструктури


національна система захисту критичної інфраструктури

сукупність органів управління, сил та засобів центральних і місцевих органів виконавчої влади (військово-цивільних адміністрацій - у разі утворення), органів місцевого самоврядування, операторів критичної інфраструктури, на які покладається формування та/або реалізація державної політики у сфері захисту критичної інфраструктури


несанкціоноване втручання

незаконні дії, що створили загрозу безпечному функціонуванню об’єкта критичної інфраструктури та призвели до одного або декількох з таких наслідків: порушили його безперервність і стійкість; створили реальні чи потенційні загрози для населення, суспільства, соціально-економічного стану, національної безпеки і оборони України


об’єкти критичної інфраструктури

об’єкти інфраструктури, системи, їх частини та їх сукупність, які є важливими для економіки, національної безпеки та оборони, порушення функціонування яких може завдати шкоди життєво важливим національним інтересам


оператор критичної інфраструктури

юридична особа будь-якої форми власності та/або фізична особа - підприємець, що на правах власності, оренди або на інших законних підставах здійснює управління об’єктом критичної інфраструктури та відповідає за його поточне функціонування


охорона об’єктів критичної інфраструктури

комплекс режимних, інженерних, інженерно-технічних та інших заходів (крім заходів із захисту інформації та кіберзахисту об’єктів критичної інформаційної інфраструктури), які організовуються і проводяться суб’єктами національної системи захисту критичної інфраструктури з метою запобігання та/або недопущення чи припинення протиправних дій (актів несанкціонованого втручання) на об’єктах критичної інфраструктури

несанкціонованого втручання


паспорт безпеки

документ встановленої форми, який містить відомості про об’єкт критичної інфраструктури, а також комплекс заходів, що вживаються для захисту цього об’єкта від визначених для нього видів загроз (відомості, що містяться у паспорті безпеки, є інформацією з обмеженим доступом)


проектна загроза об’єкту критичної інфраструктури

документ встановленої форми, який визначає властивості, характеристики реальних і потенційних загроз об’єкту критичної інфраструктури, на зниження ймовірності реалізації яких має бути спрямовано функціонування системи захисту критичної інфраструктури


реєстр об’єктів критичної інфраструктури

автоматизована система, що містить перелік найбільш важливої для життєдіяльності суспільства та держави критичної інфраструктури, щодо якої встановлюються особливі вимоги із забезпечення її безпеки та стійкості і здійснюється моніторинг їх дотримання


режим функціонування критичної інфраструктури

визначені оператором умови та вимоги до функціонування критичної інфраструктури залежно від стану і динаміки розвитку ситуації (штатний режим функціонування; режим функціонування у кризовій ситуації; режим відновлення)

кризовій ситуації


рівень критичності об’єкта критичної інфраструктури

відносна міра важливості об’єкта, якою враховується його вплив на можливість виконання життєво важливих функцій та надання життєво важливих послуг


сектор критичної інфраструктури

сукупність об’єктів критичної інфраструктури, які належать до одного сектору (галузі) економіки та/або мають спільну функціональну спрямованість

функціональну спрямованість


секторальний орган у сфері захисту критичної інфраструктури

державний орган, визначений законодавством відповідальним за забезпечення формування та реалізації державної політики у сфері захисту критичної інфраструктури в окремому секторі критичної інфраструктури


стійкість критичної інфраструктури

стан критичної інфраструктури, за якого забезпечується її спроможність функціонувати у штатному режимі, адаптуватися до умов, що постійно змінюються, протистояти та швидко відновлюватися після впливу загроз будь-якого виду


функціональний орган у сфері захисту критичної інфраструктури

державний орган, визначений відповідальним за функціонування окремих державних систем захисту та реагування. Стаття 2. Законодавство про критичну інфраструктуру та її захист 1. Законодавство про критичну інфраструктуру та її захист складають Конституція України , цей Закон, інші закони України, міжнародні договори України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, інші нормативно-правові акти, прийняті на виконання цього Закону. Стаття 3. Сфера застосування цього Закону 1. Цей Закон регулює відносини у сфері функціонування та захисту критичної інфраструктури в цілому та її об’єктів у мирний час. 2. Особливості захисту та правового режиму об’єктів критичної інфраструктури в умовах надзвичайних ситуацій, надзвичайного та воєнного стану, особливого періоду регулюються законами України "Про правовий режим воєнного стану" , "Про правовий режим надзвичайного стану" , "Про функціонування єдиної транспортної системи України в особливий період" та "Про оборону України" . 3. Окремим законом регулюються відносини щодо забезпечення кіберзахисту та кібербезпеки об’єктів критичної інфраструктури. Розділ II ОСНОВНІ ЗАСАДИ ДЕРЖАВНОЇ ПОЛІТИКИ У СФЕРІ ЗАХИСТУ КРИТИЧНОЇ ІНФРАСТРУКТУРИ Стаття 4. Засади державної політики у сфері захисту критичної інфраструктури 1. Захист критичної інфраструктури є складовою частиною забезпечення національної безпеки України. 2. Державна політика у сфері захисту критичної інфраструктури ґрунтується на засадах: 1) визнання необхідності забезпечення безпеки та стійкості критичної інфраструктури


II категорія критичності

життєво важливі об’єкти, порушення функціонування яких призведе до виникнення кризової ситуації регіонального значення

кризової ситуації


III категорія критичності

важливі об’єкти, порушення функціонування яких призведе до виникнення кризової ситуації місцевого значення

кризової ситуації


IV категорія критичності

необхідні об’єкти, порушення функціонування яких призведе до виникнення кризової ситуації локального значення. 3. Категоризація об’єктів критичної інфраструктури здійснюється секторальними органами у сфері захисту критичної інфраструктури відповідно до секторальної специфіки та вимог секторального законодавства. 4. Секторальні органи разом з операторами критичної інфраструктури здійснюють категоризацію об’єктів критичної інфраструктури своїх секторів (підсекторів) критичної інфраструктури відповідно до Методики категоризації об’єктів критичної інфраструктури, що затверджується Кабінетом Міністрів України, а в банківській та фінансовій системах - Національним банком України, у сферах, державне регулювання та нагляд за діяльністю яких здійснюють державні органи, - такими державними органами. Стаття 11. Реєстр об’єктів критичної інфраструктури 1. Для цілей узгодження дій суб’єктів національної системи захисту критичної інфраструктури формується Реєстр об’єктів критичної інфраструктури (далі - Реєстр). 2. Збирання, узагальнення, попередній аналіз даних щодо об’єктів критичної інфраструктури та пропозиції щодо включення таких об’єктів до Реєстру в межах визначених секторів здійснюються секторальними органами у сфері захисту критичної інфраструктури. 3. Реєстр формується та ведеться уповноваженим органом у сфері захисту критичної інфраструктури України на основі пропозицій суб’єктів національної системи захисту критичної інфраструктури. 4. Після включення об’єкта до Реєстру секторальні органи у сфері захисту критичної інфраструктури повідомляють про це оператора об’єкта критичної інфраструктури для забезпечення паспортизації та захисту об’єкта критичної інфраструктури відповідно до вимог цього Закону. 5. Порядок ведення Реєстру, включення об’єктів до Реєстру, доступу та надання інформації з нього визначається Кабінетом Міністрів України. 6. Інформація про об’єкти критичної інфраструктури, що міститься в Реєстрі, є відкритою, загальнодоступною та безоплатною, крім інформац

кризової ситуації


місцеві органи виконавчої влади (військово-цивільні адміністрації

у разі утворення)


режим готовності та запобігання реалізації загроз

секторальними та функціональними органами у сфері захисту критичної інфраструктури: проводиться перевірка та переведення системи захисту до готовності забезпечити захист та реагування на випадок реалізації загрози. Функціонування інфраструктури здійснюється відповідно до проектного цільового призначення


режим реагування на виникнення кризової ситуації

суб’єктами національної системи захисту критичної інфраструктури із застосуванням заходів реагування на кризову ситуацію. Функціонування інфраструктури відбувається в режимі кризової ситуації, вводяться обмеження на режими роботи об’єктів інфраструктури, економічні умови господарювання, доступ до об’єктів

кризової ситуації
кризову ситуацію


режим відновлення штатного функціонування

суб’єктами національної системи захисту критичної інфраструктури: застосовуються заходи щодо повернення параметрів функціонування критичної інфраструктури до штатного режиму. Функціонування інфраструктури здійснюється з обмеженнями відповідно до визначених термінів ліквідації наслідків кризи. 2. Суб’єктами національної системи захисту критичної інфраструктури розробляється план взаємодії з іншими суб’єктами національної системи захисту, який погоджується з уповноваженим органом у сфері захисту критичної інфраструктури України та затверджується Кабінетом Міністрів України і переглядається раз на три роки. У плані взаємодії можуть бути визначені особливості взаємодії для режимів функціонування національної системи захисту критичної інфраструктури. 3. Рішення про оголошення режимів функціонування критичної інфраструктури приймається секторальними органами у сфері захисту критичної інфраструктури, відповідальними за сектор критичної інфраструктури. Стаття 16. Уповноважени


адміністратор публічного електронного реєстру

юридична особа публічного права, що забезпечує функціонування та здійснює адміністрування публічного електронного реєстру, визначена законом або іншим нормативно-правовим актом, згідно з яким створено публічний електронний реєстр


Державна електронна платформа ведення публічних електронних реєстрів (далі

Платформа) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для уніфікованого, автоматизованого та стандартизованого процесу створення, адміністрування та ведення публічних електронних реєстрів з використанням загальних принципів проектування, програмування та захисту інформації в публічних електронних реєстрах

електронних реєстрах


держатель публічного електронного реєстру

орган державної влади, орган місцевого самоврядування, юридична особа публічного права, визначена законом, або саморегулівна організація, що забезпечує створення, функціонування та ведення публічного електронного реєстру; {Пункт 3 частини першої статті 2 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2597-IX від 20.09.2022 } 4) ідентифікатор - реєстровий номер базового публічного електронного реєстру, що включається до інших публічних електронних реєстрів та/або інформаційно-комунікаційних систем і використовується для ідентифікації та зв’язку відповідного об’єкта (правових та майнових статусів, речей і прав на них тощо) з об’єктами таких публічних електронних реєстрів та/або інформаційно-комунікаційних систем

саморегулівна організація


інтегрована інформаційна система (далі

ІІС) - багатофункціональна інтегрована інформаційно-комунікаційна система, яка забезпечує логічне поєднання електронних інформаційних ресурсів або публічних електронних реєстрів, що належать до організаційної структури суб’єкта ведення відповідної системи, захист інформації, внутрішню та зовнішню інформаційну взаємодію шляхом використання єдиної точки доступу до цієї ІІС


користувач реєстрової інформації (далі

користувач) - фізична або юридична особа, громадське формування, що користується реєстровою інформацією у порядку загального доступу, спеціального доступу та/або електронної інформаційної взаємодії між публічними електронними реєстрами

електронними реєстрами
реєстровою інформацією


оброблення реєстрової інформації (оброблення

дія або сукупність дій з реєстровими даними, зокрема збирання, фіксація, упорядкування, структурування, реєстрація, накопичення, зберігання, використання, адаптація, зміна, відновлення, ознайомлення, псевдоанонімізація, профілювання, знеособлення, розкриття шляхом передачі, поширення або надання доступу в інший спосіб, групування або комбінування, обмеження, видалення або знищення, у тому числі з використанням інформаційно-комунікаційних систем


оператор надання доступу до реєстрової інформації (далі

оператор) - користувач, уповноважений від імені держателя публічного електронного реєстру здійснювати оброблення реєстрової інформації, у тому числі персональних даних, шляхом надання іншим користувачам доступу до обміну реєстровою інформацією відповідного публічного електронного реєстру через власну інформаційно-комунікаційну систему у випадках та в обсязі, визначених законодавством, згідно з яким створено публічний електронний реєстр

реєстровою інформацією


отримувач реєстрової інформації (далі

отримувач) - користувач, який відповідно до закону має право на отримання реєстрової інформації у порядку електронної інформаційної взаємодії публічних електронних реєстрів


постачальник реєстрової інформації (далі

постачальник) - держатель публічного електронного реєстру та/або інформаційно-комунікаційної системи, який відповідно до закону надає отримувачу реєстрову інформацію, що є об’єктом електронної інформаційної взаємодії публічних електронних реєстрів


правоволоділець

особа, інформацію про яку (певні її правові статуси, майнові або немайнові права, речі і права на них або на інші об’єкти публічних електронних реєстрів) внесено до публічного електронного реєстру


публічний електронний реєстр (реєстр, кадастр, регістр тощо) (далі

реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, захист, облік, відображення, оброблення реєстрових даних та надання реєстрової інформації


реєстр публічних електронних реєстрів (далі

Реєстр реєстрів) - державна інформаційно-комунікаційна система, призначена для формування переліку, шляхом реєстрації інформації про реєстри, державні та інші обов’язкові для використання класифікатори, довідники, технічні специфікації тощо, а також інформаційно-комунікаційні системи, які забезпечують функціонування та/або отримують інформацію з реєстру у порядку електронної інформаційної взаємодії

технічні специфікації


реєстраційні дії

дії автентифікованого публічного реєстратора в реєстрі щодо реєстрації об’єкта реєстру та внесення даних (змін до них) про зареєстрований об’єкт реєстру, підтверджені накладенням кваліфікованого електронного підпису публічного реєстратора


реєстрова інформація

інформація (у тому числі інформація з обмеженим доступом), що створюється програмними засобами реєстру на основі реєстрових даних, метаданих та іншої передбаченої цим Законом інформації або їх сукупності


реєстровий номер

унікальний набір даних (послідовність символів), який під час реєстраційних дій автоматично присвоюється програмними засобами реєстру об’єкту такого реєстру та ідентифікує його в цьому реєстрі


реєстрові дані

дані про об’єкт реєстру, які відповідно до законодавства, згідно з яким було створено відповідний реєстр, внесені до відповідної бази даних реєстру при здійсненні реєстраційних дій щодо такого об’єкта


система електронної взаємодії електронних ресурсів (далі

Система електронної взаємодії) - інформаційно-комунікаційна система, яка на основі єдиних правил та протоколів обміну даними забезпечує обмін реєстровою інформацією

реєстровою інформацією


створювач реєстрової інформації (далі

створювач) - особа, яка в межах визначених законом повноважень створює інформацію про об’єкт реєстру для її внесення до відповідного реєстру


технічний адміністратор реєстру

юридична особа публічного права, яка в межах та в обсягах, визначених договором, забезпечує супровід, функціонування та адміністрування публічного електронного реєстру


хеш-логування

автоматичне формування засобами реєстрів хеш-структур під час здійснення реєстраційних дій окремо щодо кожного об’єкта таких дій та збереження їх у публічному реєстрі разом з реєстровим номером

реєстровим номером


хеш-структура

структурована та автентифікована розрахункова послідовність символів, що однозначно характеризують набір реєстрових даних щодо об’єкта реєстру. 2. Терміни "персональні дані" , "обробка персональних даних" у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про захист персональних даних". 3. Терміни "інформаційна система" , "інформаційно-комунікаційна система" у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах". 4. Термін "інформація" у цьому Законі вживається у значенні, наведеному в Законі України "Про інформацію". 5. Терміни "європейський стандарт" , "кодекс усталеної практики" , "міждержавний стандарт" , "міжнародний стандарт" , "національний стандарт" , "технічні умови" у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про стандартизацію". 6. Терміни "адміністративна послуга" , "центр надання адміністративних послуг" у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про адміністративні послуги". 7. Терміни "автентифікація" , "дані" , "інтероперабельність" , "технологічна нейтральність національних технічних рішень" у цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про електронні довірчі послуги". 8. Термін "національні електронні інформаційні ресурси" вживається у цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про основні засади забезпечення кібербезпеки України". Стаття 3. Засади діяльності у сфері реєстрів 1. Реєстри створюються, ведуться, адмініструються з метою накопичення, оброблення та надання відповідній інформації офіційного визнання у разі створення, зберігання та використання інформації в реєстрах, дотримання прав та інтересів громадян, їх об’єднань, юридичних осіб, територіальних громад, органів державної влади та органів місцевого самоврядування шляхом забезпечення повною, достовірною та актуальною інформацією про осіб, їхні правові та майнові статуси, речі і права на них, у тому числі під час проваджен


Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб

підприємців та громадських формувань


актуарна діяльність у сфері страхування (перестрахування

діяльність у сфері страхування щодо аналізу та оцінки ризиків та/або пов’язаних з ними фінансових зобов’язань, а також розроблення та оцінка методів управління фінансовими наслідками майбутніх випадкових подій з метою забезпечення реалізації актуарної функції страховика


андеррайтинговий ризик

ризик виникнення збитків чи додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів, або виникнення несприятливої зміни вартості страхових зобов’язань внаслідок неадекватних припущень, здійснених під час ціноутворення та резервування


визначені в договорі страхування регулярні послідовні страхові виплати


вигодонабувач

особа, яка має право на отримання страхової виплати згідно з умовами договору страхування та/або відповідно до законодавства


викупна сума

сума грошових коштів, що виплачується страховиком страхувальнику (іншій особі, визначеній договором страхування або законодавством) у разі дострокового припинення дії договору страхування, віднесеного до класів страхування життя


винагорода за реалізацію страхових та/або перестрахових продуктів (далі

винагорода за реалізацію) - будь-яка комісія, оплата послуги, комісійна винагорода або інший платіж, включаючи будь-яку економічну вигоду або будь-які інші фінансові чи нефінансові вигоди або заохочення, що пропонуються або надаються за реалізацію страхових та/або перестрахових продуктів

перестрахових продуктів


вихідне перестрахування

правовідносини з передачі перестрахувальником (цедентом, ретроцедентом) перестраховику (цесіонеру, ретроцесіонеру) в перестрахування повністю або частково ризику


відповідальний актуарій

особа, відповідальна за виконання актуарної функції


внутрішньогруповий договір

будь-який договір, за яким страховик прямо чи опосередковано набуває прав та обов’язків щодо іншої юридичної особи, що є членом цієї ж групи, страхової холдингової компанії або холдингової компанії із змішаною діяльністю, або щодо особи, яка є пов’язаною з юридичною особою, що належить до цієї групи, страхової холдингової компанії або холдингової компанії із змішаною діяльністю, щодо виконання договірних чи недоговірних зобов’язань, з оплатою чи без оплати


вхідне перестрахування

правовідносини з прийняття перестраховиком (цесіонером, ретроцесіонером) повністю або частково ризику, переданого в перестрахування перестрахувальником (цедентом, ретроцедентом)


головний внутрішній аудитор

особа, відповідальна за виконання функції внутрішнього аудиту, - керівник підрозділу внутрішнього аудиту або особа, на яку покладено функцію здійснення внутрішнього аудиту


головний комплаєнс-менеджер

особа, відповідальна за виконання функції комплаєнс, - керівник підрозділу з контролю за дотриманням норм (комплаєнс) або особа, на яку покладено функцію здійснення такого контролю


головний ризик-менеджер

особа, відповідальна за виконання функції ризик-менеджменту, - керівник підрозділу з управління ризиками або особа, на яку покладено функцію здійснення управління ризиками


додатковий страховий агент

фізична особа - підприємець або юридична особа, яка включена до Реєстру посередників та здійснює діяльність від імені та в інтересах страховика за винагороду за реалізацію страхових продуктів на підставі договору із страховиком, якщо одночасно виконуються всі такі умови: а) основним видом діяльності такої особи є здійснення іншої господарської діяльності, ніж реалізація страхових продуктів; б) така особа реалізує страхові продукти як доповнення до товару (послуги), що реалізується (надається) нею в межах здійснення основного виду її господарської діяльності; в) страхові продукти, що реалізуються такою особою, не передбачають страхування за класами страхування 10-13 , 19-23 , крім випадків, якщо такі страхові продукти є доповненням до товарів або послуг, що реалізуються такою особою в межах здійснення основного виду її господарської діяльності

страхових продуктів
страхові продукти


застрахована особа

фізична особа, визначена страхувальником у договорі страхування, життя, здоров’я, працездатність та/або пенсійне забезпечення якої є об’єктом страхування за договором страхування


значимий страховик

страховик, який відповідає критеріям значимості, встановленим нормативно-правовими актами Регулятора


значний правочин страховика

правочин (крім правочину з розміщення акціонерним товариством власних акцій), вчинений страховиком, якщо ринкова вартість майна (робіт, послуг), що є його предметом, становить 10 і більше відсотків вартості активів страховика за даними останньої річної фінансової звітності


іноземна філія

філія страховика (перестраховика) - резидента, розташована на території іноземної держави


інструменти зниження ризику страхування

методи, які надають можливість страховикам (перестраховикам) передати частину або всі свої ризики страхування іншій стороні


керівники з реалізації страхових та/або перестрахових продуктів (далі

керівники з реалізації) - члени виконавчого органу страховика, до сфери відповідальності яких належить реалізація страхових та/або перестрахових продуктів, та/або керівники відповідних структурних чи відокремлених підрозділів страховика, страхового агента, страхового брокера, субагента, перестрахового брокера, особа, відповідальна за діяльність з реалізації страхових продуктів додаткового страхового агента, які мають необхідні знання і навички та виконують трудові обов’язки з управління реалізацією страхових та/або перестрахових продуктів

перестрахових продуктів
перестрахового брокера
страхових продуктів
страхового агента
страхового брокера


особа, яка звернулася за отриманням або користується страховою чи перестраховою послугою

перестраховою послугою


ключові функції

функції, що передбачають здійснення діяльності з управління ризиками, дотримання норм (комплаєнс), актуарної функції та функції внутрішнього аудиту


колективна придатність

наявність у членів наглядової ради або виконавчого органу страховика спільних/сукупних знань, навичок, професійного та управлінського досвіду в обсязі, необхідному (достатньому) для розуміння всіх аспектів діяльності страховика, адекватної оцінки ризиків, на які страховик може наражатися, прийняття виважених рішень, а також для забезпечення ефективного управління та контролю за діяльністю страховика в цілому з урахуванням функцій, покладених на такий орган законом, статутом страховика та його внутрішніми документами


кредитний ризик

ризик виникнення збитків чи додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів, або виникнення несприятливих змін у фінансовому стані внаслідок невиконання боржником/контрагентом взятих на себе зобов’язань відповідно до умов договору


незалежний член наглядової ради (далі

незалежний директор) - фізична особа, обрана членом наглядової ради страховика, яка відповідає вимогам, встановленим до незалежних директорів цим Законом, та на яку відсутній будь-який вплив з боку інших осіб у процесі прийняття рішень під час виконання обов’язків незалежного директора


об’єкти нагляду

страховики, перестраховики, надавачі супровідних послуг на ринку страхування, об’єднання учасників ринку страхування, які є саморегулівними організаціями, власники істотної участі у страховиках, учасники фінансових груп (страхових груп, страхових підгруп), страхові групи, страхові підгрупи, керівники страховиків та особи, на яких покладено виконання ключових функцій, нагляд за якими здійснює Регулятор

ключових функцій
саморегулівними організаціями
страхових груп
страхові групи
супровідних послуг
фінансових груп


операційний ризик

ризик виникнення збитків чи додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів внаслідок допущення недоліків або помилок в організації внутрішніх процесів, навмисних або ненавмисних дій працівників чи інших осіб, збоїв у роботі інформаційних систем або внаслідок впливу зовнішніх факторів


передача страхового портфеля

перехід всіх прав та обов’язків за страховим портфелем від одного страховика до іншого страховика, який визнається правонаступником за таким страховим портфелем (страховик-правонаступник)

страховим портфелем


перестрахова виплата

грошові кошти, що виплачуються страховиком (перестраховиком) відповідно до умов договору перестрахування, прямо чи опосередковано пов’язані з настанням обов’язку cтраховика за договором (договорами) страхування щодо здійснення страхової виплати


перестрахова послуга

послуга, що надається перестраховиком для забезпечення потреби потенційного перестрахувальника у перестрахуванні на підставі договору перестрахування (ковер-ноти, сертифіката, полісу, свідоцтва тощо)


перестрахова премія (перестраховий платіж, перестраховий внесок

плата, яку перестрахувальник (цедент, ретроцедент) зобов’язаний сплатити на користь перестраховика (цесіонера, ретроцесіонера) згідно з умовами договору перестрахування


перестраховий брокер

юридична особа або представництво перестрахового брокера - нерезидента, включені до Реєстру посередників, що діють від свого імені та в інтересах клієнта і за винагороду за реалізацію здійснюють діяльність з надання посередницьких послуг з перестрахування на підставі договору

перестрахового брокера
посередницьких послуг


перестраховий продукт

умови перестрахування, що задовольняють визначені потреби та інтереси клієнтів в отриманні перестрахової послуги

перестрахової послуги


перестраховик (цесіонер, ретроцесіонер

страховик та страховик-нерезидент, який приймає ризик за договором перестрахування


перестрахувальник (цедент, ретроцедент

страховик (перестраховик), який передає ризик за договором перестрахування


перестрахування (цесія, ретроцесія

правовідносини з передачі перестрахувальником (цедентом, ретроцедентом) та прийняття перестраховиком (цесіонером, ретроцесіонером) за плату ризику щодо виконання перестрахувальником (цедентом, ретроцедентом) частини своїх обов’язків перед страхувальником та відшкодування витрат (здійснення виплат) на умовах, визначених договором перестрахування


працівники з реалізації страхових та/або перестрахових продуктів (далі

працівники з реалізації) - фізичні особи, з якими відповідно до законодавства оформлені трудові відносини страховиком, страховим агентом, страховим брокером, субагентом, перестраховим брокером, які виконують трудові обов’язки з реалізації страхових та/або перестрахових продуктів

перестраховим брокером
перестрахових продуктів
страховим агентом
страховим брокером


приписний капітал філії страховика-нерезидента

грошові кошти в національній валюті України, які страховик-нерезидент розміщує на депозитному рахунку у банку, який має чинну ліцензію, видану Національним банком України, та на дату розміщення такого депозиту не віднесений до категорії неплатоспроможних, для забезпечення захисту від ризику невиконання зобов’язань за договорами страхування (перестрахування), укладеними під час діяльності філії страховика-нерезидента на території України


пряме страхування

правовідносини з передачі ризику від страхувальника страховику за плату на умовах, визначених договором страхування або законодавством, з метою захисту страхового інтересу фізичних та юридичних осіб

страхового інтересу


Національний банк України


Реєстр страховиків (далі

Реєстр) - реєстр, що ведеться Регулятором у визначеному ним порядку та містить відомості про страховиків, їх відокремлені підрозділи


Реєстр страхових посередників (далі

Реєстр посередників) - електронна автоматизована система збору, накопичення та обробки даних про страхових посередників

страхових посередників


ретроактивна дата

дата, яка передує даті початку дії договору страхування та включається до строку страхового покриття

страхового покриття


ризик концентрації

ризики, пов’язані з концентрацією активів та зобов’язань, які можуть призвести до виникнення збитків або додаткових втрат чи недоотримання запланованих доходів


ризик ліквідності

ризик виникнення збитків чи додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів внаслідок неспроможності забезпечувати виконання своїх зобов’язань у належні строки


ринковий ризик

ризик виникнення збитків чи додаткових втрат або недоотримання запланованих доходів, або виникнення несприятливих змін у фінансовому стані, прямо чи опосередковано зумовлений зміною вартості активів та зобов’язань


фізична особа, яка звернулася за отриманням або отримує страхову послугу для задоволення особистих потреб, не пов’язаних з підприємницькою або незалежною професійною діяльністю, а також інші особи, визначені договором страхування як застраховані особи та/або вигодонабувачі, які є фізичними особами, або інші фізичні особи, які мають право на отримання страхової виплати

застраховані особи
страхову послугу


стандартний страховий продукт

страховий продукт із стандартними (типовими) умовами, які є незмінними та однаковими для невизначеного кола клієнтів


страхова вартість

вартість страхового інтересу, визначена договором страхування або законодавством

страхового інтересу


страхова виплата (страхове відшкодування

грошові кошти, що виплачуються страховиком у разі настання страхового випадку відповідно до умов договору страхування та/або законодавства


страхова група

небанківська фінансова група, у якій страховики здійснюють переважну діяльність, що складається з: страховика, який є контролером одного чи кількох резидентів та/або іноземних дочірніх страховиків, дочірніх та/або асоційованих юридичних осіб, які є фінансовими установами, або двох або більше страховиків-резидентів, інших фінансових установ, які мають спільного контролера, їх українських та/або іноземних дочірніх та/або асоційованих юридичних осіб, які є фінансовими установами. Переважна діяльність у групі здійснюється страховиками, якщо середньоарифметичне значення активів страховиків за останні чотири звітні квартали становить 50 і більше відсотків сукупного розміру середньоарифметичних значень активів усіх фінансових установ, що входять до складу цієї групи, за цей період. Страхова холдингова компанія, а також юридична особа, для якої надання фінансових послуг є переважним видом діяльності, та юридична особа з надання допоміжних послуг, які мають спільного контролера з учасниками страхової групи, входять до складу страхової групи. Юридична особа вважається такою, для якої надання фінансових послуг є переважним видом діяльності, якщо частка її доходу від реалізації фінансових послуг за результатами попереднього звітного року становить 50 і більше відсотків загального обсягу чистого доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг)

допоміжних послуг
страхової групи
фінансова група
фінансовими установами


страхова послуга

вид фінансової послуги, що надається страховиком для забезпечення потреби потенційного страхувальника у страховому захисті на підставі договору страхування

фінансової послуги


страхова премія (страховий платіж, страховий внесок

плата у грошовій формі за страхування, яку страхувальник зобов’язаний сплатити страховику згідно з договором страхування


страхова сума

грошова сума, в межах якої страховик відповідно до умов договору страхування та/або законодавства зобов’язаний провести страхову виплату в разі настання страхового випадку


страхова холдингова компанія

материнська компанія, яка є фінансовою холдинговою компанією, основна діяльність якої полягає у придбанні та володінні участю у дочірніх компаніях, за умови що ці дочірні компанії переважно є страховиками і принаймні одна з таких дочірніх компаній є страховиком

дочірні компанії
дочірніх компаній
дочірніх компаніях
материнська компанія


страхове покриття

сукупність строкових, територіальних та вартісних складових страхового захисту, що надається відповідно до договору або закону


страховий агент

фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка включена до Реєстру посередників, не є додатковим страховим агентом та здійснює діяльність з реалізації страхових продуктів від імені та в інтересах страховика за винагороду за реалізацію страхових продуктів на підставі договору із страховиком

страховим агентом
страхових продуктів


страховий брокер

фізична особа - підприємець, юридична особа або постійне представництво страхового брокера - нерезидента, включені до Реєстру посередників, що діють від свого імені та в інтересах клієнта і за винагороду за реалізацію здійснюють діяльність з надання посередницьких послуг у страхуванні на підставі договору

посередницьких послуг
страхового брокера


страховий випадок

подія, передбачена договором страхування або законодавством, ризик виникнення якої застрахований, з настанням якої виникає обов’язок страховика здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування або відповідно до законодавства


страховий інтерес

матеріальна заінтересованість та/або потреба потенційного страхувальника (іншої особи, визначеної у договорі страхування) у страхуванні ризиків, пов’язаних з життям, здоров’ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням, з володінням, користуванням і розпорядженням майном, з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі


страховий портфель

сукупність прав та обов’язків страховика за договорами страхування (діючими та припиненими) за одним або кількома класами (ризиками) страхування та/або за всіма договорами перестрахування (діючими та припиненими), за якими такий страховик виступає перестраховиком та/або в межах окремого класу (ризику) страхування


страховий посередник

страховий брокер, страховий агент, субагент, перестраховий брокер, додатковий страховий агент


страховий продукт

умови страхування, які задовольняють визначені потреби та інтереси клієнтів в отриманні страхової послуги

страхової послуги


страховий ризик

подія, на випадок виникнення якої проводиться страхування, яка має ознаки ймовірності та випадковості настання


страховий тариф

ставка страхової премії з одиниці страхової суми за визначений строк страхового покриття

страхового покриття
страхової суми


фінансова установа або філія страховика-нерезидента, які мають право здійснювати діяльність із страхування на території України


страховик-нерезидент

юридична особа, зареєстрована згідно із законодавством іноземної держави, яка має право здійснювати діяльність із страхування на території України


страхувальник

особа, яка уклала із страховиком договір страхування або є страхувальником відповідно до законодавства


правовідносини щодо захисту страхових інтересів фізичних та юридичних осіб (страховий захист) при страхуванні ризиків, пов’язаних з життям, здоров’ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням, з володінням, користуванням і розпорядженням майном, з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, у разі настання страхових випадків, визначених договором страхування, за рахунок коштів фондів, що формуються шляхом сплати страхувальниками страхових премій (платежів, внесків), доходів від розміщення коштів таких фондів та інших доходів страховика, отриманих згідно із законодавством

страхових інтересів


строк страхового покриття

період, протягом якого діє страхове покриття та в разі настання страхового випадку під час якого страховик зобов’язаний здійснити страхову виплату (відшкодування) відповідно до умов договору або законодавства


фізична особа, фізична особа - підприємець, юридична особа, яка включена до Реєстру посередників та здійснює діяльність з реалізації страхових продуктів від імені, в інтересах страховика та за дорученням страхового агента за винагороду за реалізацію на підставі договору із страховим агентом

страховим агентом
страхових продуктів
страхового агента


субординований борг (позика

позика, фінансові ресурси для якої залучаються за договором, умовами якого передбачено, що у разі банкрутства чи ліквідації позичальника повернення коштів за такою позикою здійснюється лише після виконання зобов’язань позичальника перед іншими кредиторами, та який відповідає вимогам, встановленим нормативно-правовими актами Регулятора


таємниця страхування

сукупність інформації про клієнта та його фінансовий стан, яка стала відома страховику (перестраховику) або страховому посереднику у зв’язку з укладанням та/або виконанням договору страхування (перестрахування) та розголошення якої може заподіяти матеріальну чи моральну шкоду такому клієнту. Таємниця страхування належить до таємниці фінансової послуги

страховому посереднику
фінансової послуги


комісія з отриманого прибутку перестраховика, яку перестраховик щорічно виплачує перестрахувальнику за результатами виконання договорів перестрахування, або комісія з отриманого прибутку страховика, яку страховик щорічно виплачує страхувальнику за результатами виконання договорів страхування


учасники ринку страхування

страховики, перестраховики та надавачі супровідних послуг на ринку страхування, їх об’єднання, клієнти

супровідних послуг


філія страховика-нерезидента

представництво у формі філії страховика-нерезидента, яке має право на здійснення діяльності із страхування від імені страховика-нерезидента відповідно до вимог цього Закону