проактивна підтримка

комплекс заходів, спрямованих на повернення на ринок праці незайнятої особи до її звернення до Державної служби зайнятості з метою підвищення її економічного добробуту та уникнення потрапляння в складні життєві обставини; незайняті особи - особи віком 18-60 років, про яких протягом 60 календарних днів після їх звільнення відсутні дані про працевлаштування та/або сплату єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Інші терміни вживаються в значенні, наведеному в Законах України “Про зайнятість населення” , “Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття” , “Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування” , “Про захист персональних даних” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про публічні електронні реєстри” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” , Порядку реєстрації, перереєстрації зареєстрованих безробітних та ведення обліку осіб, які шукають роботу , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 2023 р. № 446 (Офіційний вісник України, 2023 р., № 49, ст. 2718), Порядку надання соціальних послуг суб’єктам ринку праці кар’єрними радниками, спеціалізованими кар’єрними радниками, консультантами по роботі з роботодавцями , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2023 р. № 237 (Офіційний вісник України, 2023 р., № 34, ст. 1799), Положенні про Єдину інформаційну систему соціальної сфери , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 14 квітня 2021 р. № 404 (Офіційний вісник України, 2021 р., № 35, ст. 2067). 3. Метою експериментального проекту є вдосконалення інструментів державної політики зайнятості шляхом оперативного, безперервного пропонування особам, які втратили роботу, доступу до державних програм підтримки у працевлаштуванні, а за потреби - програм перенавчання для підвищення рівня їх конкурентоспроможності на ринку праці. Експериментальний проект спрямований


витрати на гасіння (ліквідацію) пожежі

опосередкована вартісна величина виїзду (вильоту, виходу) підрозділу (частини, літака, вертольота, пожежного катера, потяга тощо) до місця пожежі та його повернення до місця розташування, сума витрат на її гасіння, що складається із суми витрат на забезпечення функціонування пожежно-рятувальних підрозділів державної, відомчої, місцевої або добровільної пожежної охорони та суми витрат на утримання працівників пожежно-рятувальних підрозділів державної, відомчої, місцевої або добровільної пожежної охорони (далі - працівники пожежної охорони); врятований - особа, яку працівники пожежної охорони або інші особи вивели (винесли) із зони впливу небезпечних чинників пожежі та її вторинних проявів; вторинні прояви небезпечних чинників пожежі - уламки зруйнованих апаратів, агрегатів, установок, іншого обладнання, конструкцій; виділення радіоактивних та токсичних речовин і матеріалів; можливість ураження електричним струмом внаслідок винесення напруги на струмопровідні частини апаратів, агрегатів, установок, іншого обладнання, конструкцій; інші небезпечні фактори вибуху, що стався внаслідок пожежі (пожежі, що виникла внаслідок вибуху); загиблий - особа, виявлена загиблою на місці пожежі (загибель якої настала внаслідок природних, умисних або випадкових пожеж, під час порятунку або втечі від впливу небезпечних чинників пожежі та її вторинних проявів, зокрема від вибухів та стрибків з висоти), або особа, яка померла від наслідків пожежі протягом 30 календарних днів з дати її виникнення, за винятком загибелі особи до моменту виникнення пожежі, що встановлено на підставі висновку судово-медичної експертизи або результатів лікарського обстеження; небезпечні чинники пожежі - прояви, що призводять чи можуть призвести до опіку, отруєння леткими продуктами згорання, травмування чи загибелі людей, заподіяння матеріальних та інших збитків. До небезпечних чинників пожежі належать підвищена температура навколишнього природного середовища, зокрема її вплив на втрату несучої здатності та/або

небезпечні фактори


заклад охорони здоров’я

пологовий будинок, пологове відділення, перинатальний центр, неонатальний центр тощо незалежно від форми власності та підпорядкування; отримувач “пакунка малюка” (далі - отримувач) - мати/батько, усиновлювачі, родичі, опікуни, прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі новонародженої дитини. 3. “Пакунок малюка” є безповоротною адресною соціальною допомогою сім’ям, у яких народилася живонароджена дитина, у разі відсутності обох батьків - родичам, які в установленому порядку забирають дитину із закладу охорони здоров’я, усиновлювачам, опікунам, прийомним батькам, батькам-вихователям або патронатним вихователям новонародженої дитини. 4. Право на отримання “пакунка малюка” мають громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, які в установленому законодавством чи міжнародними договорами України порядку в’їхали в Україну та постійно або тимчасово проживають на її території, або тимчасово перебувають в Україні, особи, яких визнано в Україні біженцями або особами, які потребують додаткового захисту, що народили живонароджену дитину. “Пакунок малюка” надається на кожну новонароджену дитину. 5. Отримувач може відмовитися від “пакунка малюка” в закладі охорони здоров’я та скористатися правом на отримання грошової компенсації вартості одноразової натуральної допомоги “пакунок малюка” (далі - грошова компенсація) відповідно до Порядку та умов реалізації пілотного проекту “Монетизація одноразової натуральної допомоги “пакунок малюка” у 2020-2023 роках , затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 липня 2020 р. № 744 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 69, ст. 2219), - в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2021 р. № 1390. Інформація про відмову від “пакунка малюка” зазначається отримувачем під час надання йому комплексної послуги “єМалятко” (далі - послуга “єМалятко”) відповідно до Порядку надання комплексної послуги “єМалятко” , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 691 “Пр


адміністрування електронної черги

комплекс заходів, що здійснюються оператором сервісу з використання та управління програмно-апаратним комплексом сервісу, адміністрування базою даних, іншими засобами та ресурсами сервісу (засоби сервісу), які забезпечують можливість користувачам сервісу бронювати місце в черзі очікування он-лайн або оф-лайн у зоні очікування і за допомогою яких здійснюється управління чергою очікування; бронювання - придбання користувачем сервісу за допомогою засобів сервісу місця в черзі очікування; електронна черга перетину кордону (сервіс) - це створений відповідно до цього Порядку оператором сервісу регламент допуску транспортних засобів до автомобільного пункту пропуску. Сервіс: здійснюється із застосуванням програмно-апаратного комплексу сервісу, за допомогою якого здійснюється бронювання та адміністрування місця в черзі очікування, допуск транспортних засобів до автомобільного пункту пропуску; базується на системі договірних зобов’язань, які регулюють відносини між оператором сервісу, користувачами сервісу, суб’єктами господарювання зон очікування, та алгоритмах взаємодії між сервісом та посадовими особами контролюючих органів, визначених правилами функціонування електронної черги та технологічною схемою пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон України, що затверджується окремо для кожного автомобільного пункту пропуску; жива черга - черга транспортних засобів у базі даних сервісу, на підставі якої здійснюється виклик та направлення транспортних засобів до автомобільного пункту пропуску, на найближчий вільний час перетину державного кордону України в черзі очікування; зона очікування - певна територія на шляху слідування транспортного засобу до автомобільного пункту пропуску, інфраструктура якої здатна забезпечити надання послуг, визначених цим Порядком, з якої здійснюється виклик транспортних засобів; користувач сервісу - водій транспортного засобу та особи, які здійснюють бронювання транспортного засобу в черзі очікування; місце в черзі очікув

контролюючих органів


актуальність рекомендацій та інформації

відповідність рекомендацій та інформації законодавству, а також їх здатність задовольняти потреби відповідної цільової аудиторії. Критерії, за якими оцінюється актуальність рекомендацій та інформації БЕБ, вважаються досягнутими у разі, коли БЕБ періодично оновлювало такі рекомендації чи інформацію з урахуванням потреб цільових аудиторій, результатів проведених опитувань тощо; ефективність діяльності БЕБ - якість та результативність діяльності БЕБ у визначених законодавством сферах його діяльності, що оцінюються комісією за процедурою, визначеною цим Порядком; необґрунтовані затримки - невчасне здійснення БЕБ своїх повноважень (вчинення дій, прийняття рішень тощо), крім випадків, коли такі затримки відбулися через дії, бездіяльність інших суб’єктів чи прийняті ними рішення або через надзвичайну чи невідворотну за певних умов подію (непереборна сила); нормативно-правовий акт БЕБ, щодо якого відсутні суттєві обґрунтовані зауваження, - нормативно-правовий акт БЕБ, який відповідає законодавству та реалізація якого забезпечує досягнення цілей його прийняття; об’єкт проведення оцінки - визначена законодавством сфера діяльності БЕБ, а також зовнішні чинники та обставини, що можуть впливати на ефективність діяльності БЕБ, щодо яких комісія проводить оцінку; методи оцінки - сукупність способів отримання, обробки та аналізу інформації про об’єкти проведення оцінки. Термін “ бездоганна ділова репутація ” вживається у значенні, наведеному в Законі України “Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення”. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про Бюро економічної безпеки України” (далі - Закон), Законі України “Про запобігання корупції” та інших нормативно-правових актах, що не суперечать Закону. Мета та порядок проведення оцінки 3. Оцінка проводиться з метою встановлення відповідності якості та результативності діяльності БЕБ щодо ви


доповнити статтею 31

4 такого змісту: " Стаття 31 - 4 . Особливості проведення реєстраційних дій, пов’язаних із реалізацією переважного права купівлі земельної ділянки сільськогосподарського призначення 1. У разі державної реєстрації наміру власника земельної ділянки сільськогосподарського призначення, щодо якої встановлене переважне право її купівлі, продати її особі, яка не є суб’єктом такого переважного права, державний реєстратор невідкладно після здійснення державної реєстрації письмово повідомляє про таку реєстрацію суб’єкта переважного права купівлі земельної ділянки. 2. У разі державної реєстрації переважного права купівлі земельної ділянки сільськогосподарського призначення, переданого іншій особі, державний реєстратор невідкладно після здійснення державної реєстрації письмово повідомляє про таку реєстрацію власника земельної ділянки"


захисна зона аеронавігаційного обладнання

зона дії засобів зв’язку, навігації та спостереження, визначена відповідно до вимог Міжнародної організації цивільної авіації (IKAO) EUR DOC 015 “Європейський керівний матеріал з управління територіями з обмеженою забудовою”, Європейської організації з безпеки аеронавігації (Євроконтроль) від 9 вересня 2014 р. № GUID-0130 “Вказівки щодо оцінки можливого впливу вітрогенераторів на датчики спостереження”, інших документів щодо електромагнітної сумісності та радіотехнічного забезпечення, а також технічної документації підприємств - виробників засобів зв’язку, навігації та спостереження (радіотехнічного забезпечення)


контрольна точка аеродрому (вертодрому

точка, що визначає географічне місце розташування аеродрому (вертодрому)


мінімальна абсолютна/відносна висота прольоту перешкод

мінімальна абсолютна/відносна висота польоту на певній ділянці, яка забезпечує необхідний запас висоти над перешкодами


обмеження використання приаеродромної території

обмеження, що визначені поверхнями обмеження перешкод, зонами обмеження забудови щодо умов авіаційного шуму, захисними зонами аеронавігаційного обладнання, а також обмеженнями, пов’язаними із заходженням на посадку та вильотом на аеродромі, використанням зон для виконання навчально-тренувальних та інших видів польотів. Такі обмеження встановлюються згідно з критеріями першої та другої групи, визначеними у пунктах 7 і 8 цього Порядку


перевищення аеродрому (вертодрому

перевищення найвищої точки посадкової площі


усі нерухомі (тимчасові або постійні) та рухомі об’єкти або їх частини, які розташовані в зоні, призначеній для руху повітряних суден по поверхні або над відповідною поверхнею, призначеною для забезпечення безпеки повітряних суден у польоті, перебувають за межами відповідної поверхні та визначені як такі, що можуть становити небезпеку для повітряної навігації. Інші терміни, що використовуються у цьому Порядку, вживаються у значенні, наведеному в Повітряному кодексі України , інших нормативно-правових актах у галузі цивільної та/або державної авіації, а також стандартах IКАО. Встановлення обмежень використання приаеродромної території 4. Розмір приаеродромної території аеродромів (вертодромів) цивільної авіації залежить від класу (кодового позначення) аеродрому (вертодрому) та для аеродромів класу А, Б, В, Г (кодового номера 3, 4) визначається колом з радіусом 45 кілометрів від контрольної точки аеродрому, аеродромів класу Д, Е (кодового номера 1, 2) - 25 кілометрів від контрольної точки аеродрому, вертодромів - 12 кілометрів від контрольної точки вертодрому. 5. Розмір приаеродромної території аеродромів (вертодромів) державної авіації визначається прямокутником, більша сторона якого розташована паралельно осі льотної смуги, з центром у контрольній точці аеродрому (вертодрому), із сторонами: позакласних аеродромів - 70 на 35 кілометрів, I класу - 60 на 30 кілометрів, II класу - 40 на 30 кілометрів, III класу - 30 на 25 кілометрів, вертодромів - 30 на 20 кілометрів. 6. Експлуатант аеродрому (вертодрому) розробляє обмеження використання приаеродромної території з урахуванням поверхонь обмеження перешкод, зон обмежень забудови щодо умов авіаційного шуму, захисних зон аеронавігаційного обладнання, а також обмежень, пов’язаних із заходженням на посадку та вильотом на аеродромі (вертодромі), використанням зон для виконання навчально-тренувальних та інших видів польотів за першою та другою групою критеріїв. 7. До критеріїв першої групи належать поверхні обмеження перешкод,


доповнити Порядок пунктом 170

1 : “170 - 1 . Через електронний кабінет працівника провайдера аеронавігаційного обслуговування здійснюється: 1) створення оцінки впливу запланованого об’єкта будівництва на критерії другої групи


доповнити Порядок пунктом 171

1 : “171 - 1 . Через електронний кабінет працівника Міноборони здійснюється: 1) створення висновку щодо граничної висоти об’єктів на приаеродромній території


посилений контрольно-пропускний пункт, який за рішенням військового командування тимчасово встановлюється на вході/виході (в’їзді/виїзді) на територію/з території, де введено воєнний стан і встановлено особливий режим (за винятком державного кордону), на якому облаштовуються місця для перевірки осіб, транспортних засобів, багажу та вантажів, позиції вогневих засобів та бойової техніки, місця для відпочинку та забезпечення життєдіяльності особового складу, який виконує завдання на такому пункті, до складу якого можуть входити службові особи військових формувань та правоохоронних органів, які відповідно до закону залучені до здійснення заходів правового режиму воєнного стану; комендант - уповноважена особа органу військового управління, що призначається наказом військового командування, якій надано спеціальні повноваження щодо організації та забезпечення встановлення заходів особливого режиму на визначеній території, координації дій сил та засобів підрозділів та органів військового управління Збройних Сил та інших утворених відповідно до законів військових формувань (далі - військові формування), правоохоронних органів, органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, військових адміністрацій (у разі їх утворення) на такій території; комендатура - окремий підрозділ, який підпорядковується військовому командуванню та забезпечує виконання визначених завдань; особливий режим - комплекс заходів, які здійснюються в Україні або її окремих місцевостях, де введено воєнний стан з метою недопущення несанкціонованого переміщення громадян України, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів; патруль - спільний рухомий наряд, до складу якого входять уповноважені посадові особи Збройних Сил, Національної поліції, Національної гвардії, Управління державної охорони та Держприкордонслужби, що виконують покладені на них обов’язки на маршруті патрулювання, визначеному комендантом на території, де введено воє


уповноважена особа

посадова особа, яка призначається наказом коменданта та якій надано повноваження щодо перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану; службове приміщення - нежитлове приміщення, що належить суб’єкту господарювання на правах власності або користування, в якому розміщено його виконавчий орган (голова правління, директор тощо) або особу, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, та має відповідну поштову адресу; територія, прилегла до об’єктів, щодо яких здійснюється державна охорона, - територія, яка межує з об’єктом, щодо якого здійснюється державна охорона, або яка може бути використана для проїзду чи проходу до такого об’єкта чи спостереження за ним, межі якої визначені військовим командуванням, яким встановлено особливий режим на відповідній території, за зверненням Управління державної охорони. {Пункт 2 доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 938 від 06.08.2025 } Термін “воєнний стан” вживається у значенні, наведеному в Законі України “Про правовий режим воєнного стану”, а термін “житло громадян” - у значенні, наведеному в частині другій статті 233 Кримінального процесуального кодексу України. 3. Правовою основою перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян є Конституція України , Кримінальний процесуальний кодекс України , Кодекс України про адміністративні правопорушення , Закони України “Про основи національного спротиву” , “Про правовий режим воєнного стану” , “Про оборону України” , “Про національну безпеку України” , “Про Національну поліцію” , “Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України” , указ Президента України про введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, затверджений Верховною Радою України, та інші нормативно-правові акти. 4. Перевірка документів в о


відповідальний за систему енергетичного менеджменту

відповідальна за запровадження і функціонування системи енергетичного менеджменту посадова (службова) особа з числа керівників (їх заступників) органу запровадження системи енергетичного менеджменту, визначена відповідно до пункту 8 цього Порядку


декларація енергетичної політики

документ, що визначає наміри органу запровадження системи енергетичного менеджменту щодо запровадження, забезпечення подальшого функціонування та розвитку системи енергетичного менеджменту, а також цілі функціонування системи енергетичного менеджменту


енергетичний моніторинг (далі

енергомоніторинг) - процес збирання даних з вузлів комерційного, розподільного, технологічного обліку та інших засобів вимірювальної техніки, накопичення, обробки та відображення таких даних з метою аналізу ефективності споживання і виробництва енергії (енергоносіїв) та комунальних послуг


енергоменеджер

особа, яка реалізує повноваження щодо енергомоніторингу, енергетичного планування, функціонування системи енергетичного менеджменту, відповідальна за організацію ефективного використання енергії (енергоносіїв) та комунальних послуг, і забезпечення реалізації енергоефективних проектів та заходів, здійснення заходів з розвитку відновлюваних джерел енергії або їх сукупності; {Підпункт 5 пункту 2 виключено на підставі Постанови КМ № 1254 від 01.11.2024 } 6) органи запровадження систем енергетичного менеджменту - органи державної влади, підприємства, установи та організації, що належать до сфери їх управління


підрядна організація з енергетичного менеджменту

визначений відповідно до цього Порядку суб’єкт господарювання, відповідальний за запровадження та функціонування енергомоніторингу та системи енергетичного менеджменту


система енергетичного менеджменту

система управління, що визначає енергетичну політику, цілі функціонування системи енергетичного менеджменту, проміжні цілі, спрямовані на досягнення цілей функціонування системи енергетичного менеджменту (далі - проміжні цілі), енергетичні завдання та управлінські рішення, спрямовані на їх досягнення, передбачає інформаційні, організаційні, кадрові, фінансові та технічні заходи щодо планування і управління ефективністю споживання енергії (енергоносіїв) та комунальних послуг


система автоматизованого енергомоніторингу

інформаційно-комунікаційна система, яка за допомогою технічних і програмних засобів забезпечує введення, зчитування та автоматизоване збирання, зберігання, обробку, відображення даних щодо обсягів споживання, виробництва енергії (енергоносіїв) і комунальних послуг, параметрів повітряно-теплового режиму, рівня освітлення та інших даних, отриманих із засобів вимірювальної техніки, для цілей енергоменеджменту. 3. Інші терміни використовуються у значенні, наведеному в Бюджетному кодексі України , Законах України “Про енергетичну ефективність” , “Про енергетичну ефективність будівель” , “Про регулювання містобудівної діяльності” , “Про Фонд енергоефективності” , “Про доступ до публічної інформації” , “Про інформацію” , “Про електронні документи та електронний документообіг” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” . 4. Системи енергетичного менеджменту запроваджуються з метою: 1) формування енергетичної політики органу запровадження системи енергетичного менеджменту


підготовку до укладення договорів з підприємствами

постачальниками енергії (енергоносіїв) та комунальних послуг у межах затверджених лімітів споживання енергії (енергоносіїв) та комунальних послуг


здійснення заходів та реалізація проектів, передбачених планом діяльності


здійснення моніторингу та вимірювання досягнення: цілей функціонування системи енергетичного менеджменту; проміжних цілей; щорічних індикативних показників досягнення проміжних цілей; результатів реалізації затверджених проектів


прийняття управлінських рішень щодо перегляду цілей функціонування системи енергетичного менеджменту, проміжних цілей, планів, заходів та проектів і здійснення інших заходів для постійного підвищення енергетичної ефективності. Енергетична політика та забезпечення її реалізації органами запровадження систем енергетичного менеджменту 32. Декларація енергетичної політики розробляється структурним підрозділом енергоменеджменту (енергоменеджером) або підрядною організацією з енергетичного менеджменту. 33. Декларація енергетичної політики повинна містити: 1) базовий рівень енергетичної ефективності із зазначенням базового року

енергетичної ефективності
структурним підрозділом


базова ставка

середня вартість медичної послуги, що розрахована як співвідношення обсягу бюджетних коштів, що визначені на початок бюджетного періоду, та прогнозної кількості медичних послуг за відповідним напрямом, визначена на початок бюджетного періоду; ваговий коефіцієнт діагностично-спорідненої групи - коригувальний коефіцієнт, що враховує характеристики складності пролікованих випадків та інтенсивність використання ресурсів для профілактики, діагностики, лікування та реабілітації в рамках однієї діагностично-спорідненої групи відносно загальної середньої вартості профілактики, діагностики, лікування та реабілітації клінічного випадку в умовах стаціонару; діагностично-споріднена група - група клінічних випадків, що характеризуються схожими (пов’язаними за діагнозами) клінічними станами та подібною інтенсивністю використання ресурсів для профілактики, діагностики, лікування та медичної реабілітації в умовах стаціонару; індекс структури випадків - середньозважене значення всіх вагових коефіцієнтів діагностично-споріднених груп за всіма пролікованими випадками за відповідний період; ліміт - оптимальний обсяг практики первинної медичної допомоги, встановлений у Порядку надання первинної медичної допомоги , затвердженому МОЗ; пакет медичних послуг - перелік медичних послуг та лікарських засобів, необхідних для надання таких послуг, у межах певного виду медичної допомоги, до яких встановлюються єдині специфікації, умови закупівлі, тип тарифу та базова ставка, оплату надання яких здійснює НСЗУ згідно з договором; перцентиль - сота частка обсягу виміряної сукупності, виражена у відсотках, якій відповідає певне значення ознаки; принцип екстериторіальності - надання рівних державних гарантій для реалізації пацієнтами права на охорону здоров’я незалежно від зареєстрованого місця проживання або перебування; принцип нейтральності бюджету - відповідність тарифів і запланованої кількості медичних послуг загальному обсягу бюджетних асигнувань, передбачених для реалізації програми медичних г


адміністративне провадження

сукупність процедурних дій, що вчиняються Держатомрегулюванням, і прийнятих процедурних рішень з розгляду та вирішення справи щодо визнання чи припинення компетентності експерта, що завершується прийняттям рішення; визнання компетентності експерта - рішення Держатомрегулювання про відповідність кандидата кваліфікаційним характеристикам, вимогам до освіти та досвіду роботи, обсягу знань та практичних навичок за напрямами компетенції, яке надає право особі виконувати функції експерта за напрямом компетенції, зазначеним в такому рішенні; експерт з радіаційного захисту (далі - експерт) - фізична особа, яка відповідає кваліфікаційним характеристикам, має вищу освіту, досвід роботи, обсяг знань та практичних навичок, які є достатніми для надання рекомендацій з питань забезпечення радіаційного захисту персоналу та населення відповідно до законодавства України та з урахуванням міжнародних і європейських норм та практик, і компетентність якої визнана Держатомрегулюванням; кандидат - фізична особа, яка має намір стати експертом, чи експерт, який має намір продовжити строк визнання компетентності, які подали відповідні заяви до Держатомрегулювання; кваліфікаційний іспит (далі - іспит) - форма перевірки знань та практичних навичок кандидата і уміння застосувати їх під час надання рекомендацій з питань забезпечення радіаційного захисту персоналу та населення, яка проводиться під час розгляду заяви про визнання компетентності експерта; культура радіаційної безпеки - сукупність характеристик і особливостей діяльності підприємств, установ та організацій і поведінки окремих осіб, які свідчать про наявність уваги до проблем радіаційної безпеки як таких, що мають вищий пріоритет, визначеної з урахуванням значущості проблем; неналежне виконання експертом своїх обов’язків - грубі порушення, допущені експертом під час надання рекомендацій з питань забезпечення радіаційного захисту персоналу та населення (надання рекомендацій, що не відповідають законодавству України та не враховують міжн


авторизований користувач Реєстру

користувач Реєстру, який пройшов процедуру електронної ідентифікації та автентифікації та якому відповідно до цього Положення надається доступ через особистий електронний кабінет для використання засобів Реєстру відповідно до їх функціонального призначення; державні суб’єкти господарювання - державні унітарні підприємства та господарські товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі; електронний кабінет Реєстру (далі - електронний кабінет) - функціональний компонент Реєстру, призначений для формування відомостей про об’єкти державної власності, подання заявок про державне майно, форм надання відомостей та інформації про об’єкти державної власності для внесення до Реєстру, документів, які підтверджують прийняття та виконання управлінського рішення щодо таких об’єктів, доступу до Реєстру з метою внесення та отримання інформації з нього; Єдиний реєстр об’єктів державної власності (далі - Реєстр) - державна інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує збирання, облік, накопичення, відображення, оброблення, захист та надання інформації про нерухоме майно, зокрема передане в оренду (лізинг), концесію або заставу, державних підприємств, установ та організацій, а також про корпоративні права держави та державне майно, що не увійшло до статутного капіталу господарських структур; заявка про державне майно - набір даних із реквізитами щодо внесення відомостей про державне майно, сформованих шляхом заповнення відповідних полів інформаційної частини Реєстру щодо державного майна, з документами, які підтверджують прийняття та виконання управлінського рішення щодо такого майна (у разі наявності), що подається суб’єктом управління на верифікацію відомостей про державне майно; користувач реєстрової інформації - користувач Реєстру, який користується реєстровою інформацією в порядку загального доступу, спеціального доступу та/або електронної інформаційної взаємодії між електронними інформаційними ресурсами; користувач Реєстру - юридичн

реєстровою інформацією


інформаційно-комунікаційна система у сфері державного експортного контролю (далі

система) - сукупність інформаційних та електронних комунікаційних систем, призначених для автоматизації процесів створення, обробки, систематизації, обміну, зберігання та відображення інформації, пов’язаної з державним контролем за міжнародними передачами товарів, які підлягають державному експортному контролю, та надання Держекспортконтролем електронних публічних послуг у сфері державного експортного контролю; власник системи - держава, в особі держателя системи - Держекспортконтролю, який водночас є її технічним адміністратором; користувачі системи - учасники експериментального проекту, які пройшли електронну ідентифікацію та мають відповідний рівень доступу до даних та інформації в системі; Реєстр ідентифікованих товарів військового призначення та подвійного використання (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, яка є функціональною складовою частиною системи та забезпечує збирання, зберігання, оброблення реєстрових даних, облік, захист, відображення, використання, поширення та надання інформації щодо таких товарів. {Пункт 4 доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 1078 від 20.09.2024 } Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання” , “Про інформацію” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” , “Про електронні комунікації” , “Про електронні документи та електронний документообіг” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про публічні електронні реєстри” , “Про захист персональних даних” . {Абзац шостий пункту 4 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1078 від 20.09.2024 } 5. Під час реалізації експериментального проекту передбачається: забезпечення електронного документообігу між Держекспортконтролем та користувачами системи відповідно до вимог законодавства з питань електронного документообігу, використання електронних документів, електронних довірчих послуг та е

державним контролем


аерозольний розпилювач

продукція, що складається з ємності одноразового використання, виготовленої з металу, скла або пластмаси, яка містить стиснений, зріджений або розчинений під тиском газ із рідиною, пастою або порошком чи без них, і оснащеної випускним пристроєм, який вивільняє її вміст у вигляді твердих чи рідких частинок, завислих у газі, піні, пасті чи порошку, або в рідкому чи газоподібному стані; символ (перевернутий епсилон) - знак відповідності технічним регламентам, який має форму згідно з додатком 2 та маркування, що свідчить про відповідність аерозольного розпилювача застосовним вимогам цього Технічного регламенту. У цьому Технічному регламенті та додатку 1 до нього терміни “введення в обіг” , “випробування” , “надання на ринку” , “продукція” , “ризик” , “суб’єкти господарювання” вживаються в значенні, наведеному в Законі України “Про технічні регламенти та оцінку відповідності”; термін “стандарт” - у значенні, наведеному в Законі України “Про стандартизацію”; термін “споживач” - у значенні, наведеному в Законі України “Про захист прав споживачів”; термін “користувач” - у значенні, наведеному в Законі України “Про загальну безпечність нехарчової продукції”; термін “державний ринковий нагляд” - у значенні, наведеному в Законі України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції”. 3. Суб’єкт господарювання, що вводить в обіг аерозольні розпилювачі, повинен маркувати їх символом згідно з додатком 2 , що свідчить про відповідність вимогам цього Технічного регламенту та додатка 1 до нього. 4. Надання на ринку аерозольних розпилювачів, що відповідають вимогам цього Технічного регламенту та додатка 1 до нього, не може бути заборонено або обмежено. 5. На кожний аерозольний розпилювач наносяться такі дані (нанесені дані повинні бути видимими, розбірливими і незмивними): а) найменування або зареєстрована торговельна марка (знак для товарів і послуг) та поштова адреса суб’єкта господарювання, що вводить в обіг аерозольний розпилювач; б) символ згідно з додатком 2 ; в

аерозольних розпилювачів
аерозольного розпилювача
аерозольні розпилювачі


легкозаймиста тверда речовина

тверда речовина або суміш, що є легкогорючою чи може спричиняти пожежу внаслідок тертя. Легкогорючі тверді речовини - порошкоподібні, гранульовані чи пастоподібні небезпечні речовини або суміші, які легко займаються за короткочасної дії джерела запалювання, як-от палаючий сірник, та швидко поширюють полум’я. Порошки з металів або металевих сплавів відносять до легкозаймистих твердих речовин, якщо зразок із таких речовин займається та вигорає впродовж 10 хвилин і менше. Порошкоподібні, гранульовані та пастоподібні речовини і суміші відносять до легкозаймистих твердих речовин, якщо для зразка завдовжки 100 міліметрів тривалість горіння менше ніж 45 секунд, а швидкість горіння перевищує 2,2 міліметра на секунду


легкозаймистий газ

газ або газова суміш, для яких існує діапазон займистості в повітрі за температури 20 °C і нормальному атмосферному тиску 1,013 бара. Це визначення не включає речовини та суміші, що є пірофорними, самонагрівними та реагують з водою, оскільки їх ніколи не використовують як компоненти вмісту аерозолю. {Підпункт 3 пункту 1.10 доповнено абзацом згідно з Постановою КМ № 763 від 28.06.2024 } {Підпункт 3 пункту 1.10 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 763 від 28.06.2024 } 1.11. Аерозоль залежно від теплоти згоряння та масової частки вмісту займистих компонентів класифікують як нелегкозаймистий, легкозаймистий або надзвичайно займистий: 1) надзвичайно займистий, якщо він містить не менше ніж 85 відсотків займистих компонентів і має теплоту згоряння не менше ніж 30 кДж/г


в інших випадках

за процедурою класифікації займистості, що наведена в пунктах 1.11.1 та 1.11.2 цього додатка, або як надзвичайно займистий. Випробування щодо визначення відстані, на якій відбувається займання, випробування на займистість у замкнутому просторі аерозолів, що розпиляються, та випробування на займистість аерозолів, що піняться, проводяться згідно з пунктом 6.3 цього додатка. 1.11.1. Легкозаймисті аерозолі, що розпиляються. Аерозоль, що розпиляється, за результатами визначення теплоти згоряння та випробування на займистість: 1) якщо теплота згоряння менше ніж 20 кДж/г та: а) відбувається займання на відстані 150 міліметрів і більше, але менше ніж 750 міліметрів, класифікується як легкозаймистий; б) відбувається займання на відстані 750 міліметрів і більше, класифікується як надзвичайно займистий; в) не відбувається займання і за результатами випробування на займистість у замкнутому просторі часовий еквівалент не перевищує 300 секунд на куб. метр або густина дефлаграції не перевищує 300 грам на куб. метр, класифікується як легкозаймистий. В інших випадках аерозоль класифікується як нелегкозаймистий; {Підпункт “ в ” підпункту 1 пункту 1.11.1 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 763 від 28.06.2024 } 2) якщо теплота згоряння не менше ніж 20 кДж/г та відбувається займання на відстані 750 міліметрів і більше класифікується як надзвичайно займистий. В інших випадках аерозоль класифікується як легкозаймистий. 1.11.2. Легкозаймисті аерозолі, що піняться. Аерозолі, що піняться, за результатами випробування піни на займистість класифікують як: 1) надзвичайно займисті, якщо утворюється полум’я заввишки не менше ніж 200 міліметрів, що триває 2 секунди і більше, та заввишки не менше ніж 40 міліметрів, що триває 7 секунд і більше


нелегкозаймисті

в інших випадках. 1.12. Теплота згоряння. Теплота згоряння аерозолю ( Δ H c ) визначається із застосуванням методів і даних, установлених у стандартах, зокрема ДСТУ ASTM D240:2023 (ASTM D240-19, IDT) “Палива рідинні вуглеводневі. Метод визначення теплоти згоряння в калориметричній бомбі”, ДСТУ EN ISO 13943:2022 (EN ISO 13943:2017, IDT; ISO 13943:2017, IDT) “Пожежна безпека. Словник термінів”, і розрахункового методу, наведеного нижче. {Пункт 1.12 в редакції Постанови КМ № 763 від 28.06.2024 } 2. Загальні положення Без обмеження положень цього додатка, що стосуються вимог, пов’язаних із пожежною небезпекою та небезпекою підвищеного тиску, суб’єкт господарювання, що вводить в обіг аерозольні розпилювачі, аналізує ризики для визначення тих, що стосуються саме його аерозольних розпилювачів. Під час проведення аналізу розглядають ризики, зокрема, пов’язані з вдиханням аерозолю, що розпиляється, за нормальних та обґрунтовано передбачуваних умов використання аерозольного розпилювача з урахуванням розподілу розміру крапель у поєднанні з фізичними та хімічними властивостями вмісту. Такі результати аналізу враховують під час конструювання, виготовлення і випробування аерозольних розпилювачів та за потреби під час складання спеціальних інструкцій щодо їх використання. {Абзац перший розділу 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 763 від 28.06.2024 } 2.1. Конструкція та оснащення. 2.1.1. Наповнений аерозольний розпилювач за нормальних умов використання і зберігання повинен відповідати положенням цього додатка. 2.1.2. Випускний клапан за нормальних умов зберігання або транспортування повинен забезпечувати герметичне закриття аерозольного розпилювача і бути захищеним від випадкового відкриття та ненавмисного пошкодження, наприклад за допомогою захисного ковпачка. 2.1.3. Механічна міцність аерозольного розпилювача не повинна знижуватися під впливом речовин, що містяться в ньому, навіть упродовж тривалого зберігання. {Пункт 2.1.3 із змінами, внесеними згідно з Постановою К


суб’єкт господарювання

фізична особа - підприємець або юридична особа, крім суб’єктів господарювання державного та комунального секторів економіки


майно суб’єкта господарювання (далі

майно) - виробниче обладнання, будівлі та споруди (виробничі, адміністративні, складські тощо), окремі приміщення, що є частиною будівель (офіси, цехи), інженерні мережі (комунікації), що належать суб’єкту господарювання на праві власності та використовуються ним під час провадження основної діяльності або використовувалися до пошкодження/знищення; {Абзац третій пункту 3 із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 96 від 28.01.2026 , № 352 від 18.03.2026 } 2 - 1 ) виробниче обладнання - будь-яка машина, апарат, інструмент, пристрій або устаткування, що належать суб’єкту господарювання на праві власності та використовуються (використовувалися до пошкодження/ знищення) ним в основній діяльності під час виконання робіт, виготовлення продукції, надання послуг; {Пункт 3 доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 96 від 28.01.2026 } 2 - 2 ) інженерні мережі (комунікації) - комплекс споруд, обладнання і комунікацій, що належать суб’єкту господарювання на праві власності та забезпечують електропостачання, газопостачання, теплопостачання, вентиляцію, водопостачання і каналізацію належних на праві власності суб’єкту господарювання будівель та споруд, у тому числі окремих приміщень, що є частиною таких будівель; {Пункт 3 доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 352 від 18.03.2026 } 3) воєнні ризики - ризики пошкодження або знищення майна внаслідок акту насильницької дії (агресії), вчиненого для досягнення політичної мети, що передбачає застосування зброї (озброєння); {Абзац шостий пункту 3 в редакції Постанови КМ № 352 від 18.03.2026 } 4) території підвищеного ризику - території Дніпропетровської, Донецької, Запорізької, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Сумської, Харківської, Херсонської та Чернігівської областей, крім тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, що входять до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією , затвердженого наказом Мінрозвитку від 28 лютого 2025 р. №


документів, що підтверджують знищення або пошкодження майна,

акти ДСНС, довідки Національної поліції, акти про пожежу тощо


міжрегіональне управління

міжрегіональне управління з питань виконання кримінальних покарань Мін’юсту (функції міжрегіонального управління щодо Автономної Республіки Крим, Київської області, мм. Києва та Севастополя здійснює Департамент з питань виконання кримінальних покарань); {Абзац другий пункту 2 в редакції Постанови КМ № 517 від 06.05.2025 } {Абзац третій пункту 2 виключено на підставі Постанови КМ № 517 від 06.05.2025 } спостережна комісія - орган, діяльність якого здійснюється відповідно до Положення про спостережні комісії , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 квітня 2004 р. № 429 (Офіційний вісник України, 2004 р., № 13, ст. 905; 2022 р., № 95, ст. 5899); установа виконання покарань - кримінально-виконавча установа (виправний центр, виправна колонія), спеціальна виховна установа (виховна колонія); установа для попереднього ув’язнення - слідчий ізолятор Державної кримінально-виконавчої служби. {Абзац сьомий пункту 2 виключено на підставі Постанови КМ № 517 від 06.05.2025 } 3. Комісія у своїй діяльності керується Конституцією України , Кримінально-виконавчим кодексом України , Законом України “Про попереднє ув’язнення”, а також цим Положенням. Діяльність Комісії ґрунтується на принципах гласності, демократичності, добровільності, відкритості, прозорості та звітності. 4. Завданням Комісії є встановлення факту та/або строку тримання в неналежних умовах осіб, взятих під варту, і засуджених в установах для попереднього ув’язнення та установах виконання покарань (далі - установи). 5. Комісія утворюється міжрегіональним управлінням. 6. Комісія з метою виконання покладеного на неї завдання: 1) здійснює розгляд заяв осіб, взятих під варту, засуджених, членів їх сімей або близьких родичів, захисників на неналежні умови тримання в установах з метою поновлення порушених прав; {Підпункт 1 пункту 6 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 313 від 12.03.2026 } 2) доручає уповноваженим членам Комісії відвідувати установи з метою вивчення стану дотримання умов тримання ос

міжрегіональним управлінням
міжрегіонального управління


деградація лісів

структурні зміни лісового покриву, що проявляються у вигляді перетворення: - пралісів, квазіпралісів, природних лісів та природно відтворених лісів на плантаційні лісові культури або інші лісовкриті землі; - пралісів, квазіпралісів, природних лісів на лісові культури; електронний кабінет експортера - це веб-сторінка (веб-сервіс чи інший програмний інтерфейс) авторизованого користувача, що пройшов електронну ідентифікацію та автентифікацію, є компонентом єдиної державної системи електронного обліку деревини, призначена для забезпечення можливості перегляду та отримання інформації стосовно походження деревини за критеріями, визначеними цим Порядком; знелісення - це перетворення лісових ділянок, визначених частиною сьомою статті 1 Лісового кодексу України, та інших лісовкритих земель, визначених частиною тринадцятою статті 1 Лісового кодексу України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони розташовані, та незалежно від права власності на них на сільськогосподарські угіддя, незалежно від того, спричинене воно людиною чи ні, після 31 грудня 2020 р.; користувач - експортер товарів (юридична особа або фізична особа - підприємець), що отримав доступ до електронного кабінету експортера після проходження електронної ідентифікації та автентифікації з використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, або інших засобів електронної ідентифікації, що забезпечують аналогічний рівень довіри до засобів електронної ідентифікації відповідно до вимог Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги”; перевірки відповідності та належної обачності щодо запобігання знелісенню та деградації лісів (далі - перевірка відповідності та належної обачності) - комплекс заходів, які здійснюються експортером товарів для підтвердження того, що такі товари не виготовлені з деревини, яка призвела до знелісення та деградації лісів; природно відтворені ліси - це ліси, що складаються перева


засоби навчання

матеріальні та інформаційні об’єкти, що використовуються для організації, забезпечення та реалізації освітнього процесу (дидактичні матеріали, електронні освітні ресурси тощо); пілотні заклади освіти - заклади загальної середньої освіти, які реалізують експериментальний проект щодо запровадження в закладах загальної середньої освіти освітніх програм, розроблених на основі типової освітньої програми для 10-12 класів закладів загальної середньої освіти, які забезпечують здобуття профільної середньої освіти за академічним спрямуванням, у порядку , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2025 р. № 1058 “Про реалізацію експериментального проекту щодо запровадження в закладах загальної середньої освіти освітніх програм, розроблених на основі типової освітньої програми для 10-12 класів закладів загальної середньої освіти, які забезпечують здобуття профільної середньої освіти за академічним спрямуванням” (Офіційний вісник України, 2025 р., № 76, ст. 5223) (далі - експериментальний проект), виключно на другому етапі. {Абзац третій пункту 2 в редакції Постанови КМ № 170 від 11.02.2026 } 3. Головним розпорядником субвенції є МОН. Розпорядники субвенції за місцевими бюджетами визначаються рішеннями про такі бюджети відповідно до законодавства. 4. Субвенція спрямовується на реалізацію публічних інвестиційних проектів, які включені до галузевого (секторального) проектного портфеля держави і які відповідають напрямам (критеріям) програми публічних інвестицій “Забезпечення закладів загальної середньої освіти засобами навчання та обладнанням в межах впровадження реформи “Нова українська школа” (далі - Програма), зокрема на: 1) створення сучасного освітнього простору для закладів загальної середньої освіти комунальної форми власності, які здійснюють освітній процес за очною формою або з поєднанням очної та дистанційної форми здобуття освіти і які згідно з планом формування мережі закладів загальної середньої освіти відповідної адміністративно-територіальної


облаштування осередків викладання навчального предмета “Захист України” (далі

осередок) у закладах освіти, які забезпечують здобуття повної загальної середньої освіти, і міжшкільних ресурсних центрах. Субвенція може спрямовуватися на реалізацію компонентів інвестиційних проектів за напрямами, визначеними підпунктами 1-3 цього пункту, за умови, що такий компонент включає цілісний проект на створення сучасного освітнього простору або облаштування осередків. {Пункт 4 в редакції Постанови КМ № 170 від 11.02.2026 } 5. Кошти субвенції розподіляються між обласними бюджетами, бюджетами територіальних громад та бюджетом м. Києва відповідно до рішення Кабінету Міністрів України. Розподіл субвенції здійснюється: за напрямом, визначеним підпунктом 1 пункту 4 цих Порядку та умов, пропорційно кількості закладів освіти, які здійснюють освітній процес за очною формою або з поєднанням очної та дистанційної форми здобуття освіти і які згідно з планом формування мережі закладів загальної середньої освіти відповідної адміністративно-територіальної одиниці у 2027/2028 навчальному році не забезпечуватимуть здобуття профільної середньої освіти; {Абзац третій пункту 5 в редакції Постанови КМ № 170 від 11.02.2026 } за напрямом, визначеним підпунктом 2 пункту 4 цих Порядку та умов, пропорційно кількості пілотних закладів освіти, які реалізують експериментальний проект виключно на другому етапі; {Абзац четвертий пункту 5 в редакції Постанови КМ № 170 від 11.02.2026 } за напрямом, визначеним підпунктом 3 пункту 4 цих Порядку та умов, пропорційно кількості осередків, які будуть створені у 2026 році. {Пункт 5 доповнено абзацом згідно з Постановою КМ № 170 від 11.02.2026 } 5 - 1 . Обласні, Київська міська держадміністрації (військові адміністрації) формують переліки публічних інвестиційних проектів (далі - проекти) у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що плануються до реалізації за рахунок субвенції у відповідному бюджетному періоді, і проводять попередню перевірку таких проектів на відповідність напрямам, критеріям та обсягам фінансування, визначени


відвідувачі державного ветеранського простору (далі

відвідувачі) - ветерани війни, члени їх сімей, члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України; державне некомерційне товариство “Державний ветеранський простір” (далі - товариство) - державне некомерційне товариство, що належить до сфери управління Мінветеранів, основним завданням якого є організація, координація та розвиток мережі державних ветеранських просторів, забезпечення їх ефективного функціонування та взаємодії, узгодження їх діяльності з державною ветеранською політикою, а також проведення аналізу ефективності їх діяльності, узагальнення кращих практик та забезпечення впровадження єдиних методик роботи; державний ветеранський простір - відокремлений структурний підрозділ товариства без статусу юридичної особи, який функціонує як майданчик для спільної діяльності учасників експериментального проекту, спрямованої на забезпечення комплексної адаптації та реінтеграції ветеранів війни в цивільне життя шляхом надання відвідувачам інформаційно-консультаційної підтримки та послуг; інформаційно-консультаційна підтримка - послуга з надання відвідувачам деталізованої інформації та роз’яснень у сфері державної ветеранської політики, зокрема щодо законодавчо встановлених пільг, державних та місцевих цільових програм, а також шляхів їх реалізації та участі в них; мережа державних ветеранських просторів - сукупність державних ветеранських просторів, скоординована діяльність яких провадиться з дотриманням єдиних стандартів доступності та якості незалежно від місця їх розташування. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Бюджетному кодексі України , Законах України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” , “Про управління об’єктами державної власності” та інших нормативно-правових актах. 3. Метою експериментального проекту є відпрацювання централізованої моделі організації та координації діяльності мережі державних ветеранських просторів, визначення єдиного стандарту та оптималь


на другому етапі

відповідно до пункту 11 цього Порядку в межах видатків, передбачених у загальному фонді державного бюджету за бюджетною програмою “Забезпечення діяльності підприємств, установ та організацій Міністерства у справах ветеранів”, в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2025 р. № 53 “Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для забезпечення діяльності підприємств, установ та організацій Міністерства у справах ветеранів, та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України” (Офіційний вісник України, 2025 р., № 14, ст. 1034)


на третьому і четвертому етапах

відповідно до пункту12 цього Порядку в межах видатків, передбачених у загальному фонді державного бюджету за бюджетною програмою “Забезпечення діяльності підприємств, установ та організацій Міністерства у справах ветеранів”, в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2025 р. № 53 “Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для забезпечення діяльності підприємств, установ та організацій Міністерства у справах ветеранів, та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України”. 7. Мережа державних ветеранських просторів створюється шляхом будівництва відповідних будівель в межах публічного інвестиційного проекту, програми публічних інвестицій, ініціатором якої є Мінветеранів. 8. Державні ветеранські простори функціонують як майданчики для спільної діяльності учасників експериментального проекту, спрямованої на забезпечення комплексної адаптації та реінтеграції ветеранів війни в цивільне життя, надання відвідувачам інформаційно-консультаційної підтримки та послуг. У приміщеннях державних ветеранських просторів в обов’язковому порядку передбачається забезпечення створення умов для: організації прийому відвідувачів працівниками учасників експериментального проекту для надання інформаційно-консультаційної підтримки та послуг; проведення заходів з психологічної допомоги (індивідуальної та групової); надання підтримки відвідувачам фахівцем із супроводу ветеранів війни та демобілізованих осіб; проведення тренувань, спортивних ігор, занять спортом або фізичною культурою; проведення інших заходів, спрямованих на задоволення потреб та інтересів відвідувачів. 9. Учасники експериментального проекту для надання інформаційно-консультаційної підтримки та послуг направляють до державних ветеранських просторів своїх працівників, яких забезпечують відповідними програмним забезпеченням та у разі потреби спеціальними засобами для доступу до програмного забезпечення, а також оплачують їх робот


інноваційна технологія

інновації, результати наукової, науково-технічної діяльності у вигляді нових або вдосконалених матеріалів, продуктів, пристроїв, систем, технологічних сервісів, виробничих процесів тощо, що суттєво відрізняються від попередніх своєю новизною, спрямовані на створення та реалізацію інноваційної продукції, сприяють задоволенню існуючого та/або потенційного попиту на внутрішньому та/або зовнішньому ринку, практично використовуються та/або впроваджені у виробництво, створюють додану вартість (соціальний та/або економічний ефект); конкурсна пропозиція - інноваційна технологія, висунута на здобуття Премії шляхом подання заявки для участі у конкурсному відборі; ініціатор конкурсної пропозиції - підприємство, установа, організація незалежно від форми власності та підпорядкування, працівником якого/якої є принаймні один член авторського колективу, номінованого ним/нею шляхом подання заявки для участі у конкурсному відборі, або до складу якого/якої входить елемент інноваційної інфраструктури, суб’єкт господарювання, який впровадив інноваційну технологію; номінант - авторський колектив, що складається не менше як із трьох та не більше як з 10 фізичних осіб, номінований ініціатором конкурсної пропозиції шляхом подання заявки для участі у конкурсному відборі; номінація конкурсного відбору - категорія, відповідно до якої подаються учасники та за якою визначаються переможці конкурсного відбору; презентація - коротка та структурована доповідь, яка представляється уповноваженою особою номінанта на засіданні відповідної експертної групи з розгляду конкурсних пропозицій з метою захисту власної конкурсної пропозиції; лауреат - особа, відзначена Премією за результатами конкурсного відбору у відповідній номінації конкурсного відбору. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про наукову і науково-технічну діяльність” , “Про інноваційну діяльність” , “Про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій” , “Про наукову і науково-технічну експертизу” , “П

конкурсна пропозиція
конкурсних пропозицій
інноваційну технологію


алотрансплантати шкіри

продукти медичного призначення, виготовлені з анатомічного матеріалу людини у вигляді шкіри; виготовлення біоімплантатів - операції, що складаються з обробки та консервування анатомічних матеріалів людини, призначених для виготовлення біоімплантатів, пакування готового біоімплантату, внаслідок яких біоімплантат стає доступним для застосування за призначенням; виробник - юридична особа (резидент чи нерезидент України), що виготовляє біоімплантати або доручає їх виготовлення та здійснює розповсюдження біоімплантатів під своїм найменуванням чи торговельною маркою; заклад, який надає анатомічні матеріали - заклад охорони здоров’я, бюро судово-медичної експертизи або інший суб’єкт господарювання, який займається вилученням анатомічних матеріалів людини для подальшого виготовлення біоімплантатів; застосування за призначенням - застосування біоімплантату відповідно до цілей, зазначених виробником у його маркуванні та/або інструкції із застосування; зберігання - утримання анатомічних матеріалів людини, призначених для виготовлення біоімплантатів у відповідних контрольованих умовах, до моменту їх направлення виробнику біоімплантатів; ідентифікація анатомічних матеріалів - присвоєння анатомічним матеріалам, призначеним для виготовлення біоімплантатів, унікального розпізнавального коду, який використовується для їх маркування та забезпечує можливість їх відстеження від моменту вилучення до моменту застосування за призначенням біоімплантату; ідентифікація донора - надання донору унікального номера для забезпечення можливості простежуваності його анатомічних матеріалів, призначених для виготовлення біоімплантатів; ідентифікація померлої особи - встановлення тотожності померлої людини її паспортним даним; карантин - статус відібраних анатомічних матеріалів людини, призначених для виготовлення біоімплантатів, до винесення рішення про їх прийняття для виготовлення біоімплантатів чи відхилення; консервування - застосування хімічних речовин та/або фізичних факторів впливу в процесі в


автентифікація

процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача платіжних послуг та/або належність користувачу платіжних послуг певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача платіжних послуг

платіжних послуг
платіжного інструменту


авторизація діяльності

визначена цим Законом процедура допуску до провадження діяльності з надання платіжних послуг, обмежених платіжних послуг, допоміжних послуг, що здійснюється шляхом видачі ліцензії та/або включення до Реєстру платіжної інфраструктури

допоміжних послуг
платіжних послуг
платіжної інфраструктури


безготівкові розрахунки

перерахування коштів з рахунків платників на рахунки отримувачів, а також перерахування надавачами платіжних послуг коштів, внесених платниками готівкою, на рахунки отримувачів

платіжних послуг


вразливі платіжні дані

дані (їх сукупність), включаючи індивідуальну облікову інформацію, за допомогою яких можуть вчинятися шахрайські дії


дата валютування

зазначена платником у платіжній інструкції дата, починаючи з якої кошти, що становлять суму платіжної операції і переказані платником отримувачу, переходять у власність отримувача. Порядок застосування дати валютування надавачами платіжних послуг визначається Національним банком України. Порядок застосування дати валютування у платіжній системі визначається правилами платіжної системи відповідно до вимог цього Закону

платіжних послуг
платіжної операції
платіжної системи
платіжній системі
платіжній інструкції


дебетовий переказ

платіжна операція, що здійснюється з рахунку платника на підставі наданої отримувачем платіжної інструкції, за умови отримання згоди платника на виконання платіжної операції, наданої ним отримувачу, надавачу платіжних послуг отримувача або платника, або на підставі платіжної інструкції стягувача без отримання згоди платника

платіжних послуг
платіжної операції
платіжної інструкції


держатель платіжного інструменту

фізична особа, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції з відповідного рахунку для виконання платіжних операцій або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного платіжного інструменту

платіжних операцій
платіжного інструменту
платіжної операції


дистанційна платіжна операція

платіжна операція, що здійснюється із застосуванням засобів дистанційної комунікації


ділова репутація

відомості, зібрані Національним банком України, про відповідність діяльності юридичної або фізичної особи, у тому числі керівників юридичної особи та власників істотної участі у юридичній особі, вимогам закону, діловій практиці та професійній етиці, а також відомості про порядність, професійні та управлінські здібності фізичної особи; 9 - 1 ) доступ до рахунку - можливість отримання стороннім надавачем платіжних послуг визначеного користувачем обсягу інформації щодо рахунку та користувача такого рахунку, якою на вимогу та за згодою такого користувача має забезпечити надавач послуг з обслуговування рахунку з метою надання таким стороннім надавачем платіжних послуг такому користувачу послуг з ініціювання платіжної операції та/або з надання відомостей з рахунків. Така можливість забезпечується шляхом взаємодії інформаційних систем зазначених надавачів платіжних послуг; {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 9 - 1 згідно із Законом № 2888-IX від 12.01.2023 } 10) еквайринг платіжних інструментів (далі - еквайринг) - платіжна послуга, що полягає у прийнятті платіжних інструментів, результатом якої є переказ коштів отримувачу та/або видача коштів у готівковій формі

платіжних послуг
платіжних інструментів
платіжної операції


еквайрингова установа (далі

еквайр) - надавач платіжних послуг, який надає послугу еквайрингу платіжних інструментів та має ліцензію на надання такої послуги

платіжних послуг
платіжних інструментів


електронний гаманець

обліковий запис для обліку, зберігання електронних грошей та здійснення операцій з ними


електронний платіжний засіб

платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом

платіжної операції


електронні гроші

одиниці вартості, що зберігаються в електронному вигляді, випущені емітентом електронних грошей для виконання платіжних операцій (у тому числі з використанням наперед оплачених платіжних карток багатоцільового використання), які приймаються як засіб платежу іншими особами, ніж їх емітент, та є грошовим зобов’язанням такого емітента електронних грошей

платіжних карток
платіжних операцій


емісія платіжних інструментів

платіжна послуга, що надається надавачем платіжних послуг на договірних засадах із платником, яка полягає у випуску (наданні) платнику платіжного інструменту для ініціювання та оброблення платіжних операцій

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжного інструменту


емітент електронних грошей

установа електронних грошей або інша визначена цим Законом юридична особа, яка надає платіжні послуги з випуску електронних грошей та виконання платіжних операцій з ними, у тому числі відкриття та обслуговування електронних гаманців, та має право на надання такої платіжної послуги відповідно до цього Закону

електронних гаманців
платіжних операцій
платіжної послуги


емітент платіжних інструментів (далі

емітент) - надавач платіжних послуг, який надає послугу емісії платіжних інструментів та має право на надання такої послуги відповідно до цього Закону

платіжних послуг
платіжних інструментів


засіб дистанційної комунікації

засіб комунікації, що використовується у процесі укладання правочинів щодо надання платіжних послуг (у тому числі для надсилання та отримання всіх необхідних для цього документів та відомостей) та/або ініціювання платіжних операцій без фізичної присутності надавача платіжних послуг та користувача

платіжних операцій
платіжних послуг


значний вплив на управління або діяльність юридичної особи

пряме та/або опосередковане володіння однією особою самостійно чи спільно з іншими особами голосуючими акціями, часткою у статутному (складеному, пайовому) капіталі або правом голосу за акціями, часткою у статутному (складеному, пайовому) капіталі юридичної особи в розмірі від 10 до 50 відсотків та/або незалежна від формального володіння можливість, ознаки якої встановлюються нормативно-правовими актами Національного банку України, здійснення рівнозначного впливу на управління чи діяльність юридичної особи

голосуючими акціями


індивідуальна облікова інформація

індивідуалізований набір інформації, що надається надавачем платіжних послуг користувачу або його уповноваженому представнику для цілей автентифікації

платіжних послуг
уповноваженому представнику


особа, яка на законних підставах ініціює платіжну операцію шляхом формування та/або подання відповідної платіжної інструкції, у тому числі із застосуванням платіжного інструменту. До ініціаторів належать платник, отримувач, стягувач, обтяжувач

платіжного інструменту
платіжної інструкції
платіжну операцію


іноземна платіжна установа/іноземна установа електронних грошей (далі

іноземна платіжна установа) - юридична особа - нерезидент, яка відповідно до законодавства держави, в якій вона зареєстрована, має право надавати платіжні послуги


істотна участь

пряме та/або опосередковане володіння однією особою самостійно чи спільно з іншими особами 10 і більше відсотками статутного капіталу та/або права голосу, часток, акцій, паїв юридичної особи або незалежна від формального володіння можливість значного впливу та/або вирішального впливу (контролю) на управління чи діяльність юридичної особи


керівники надавача платіжних послуг (крім банку

одноосібний виконавчий орган або члени колегіального виконавчого органу юридичної особи та члени наглядової, спостережної ради (за наявності) надавача платіжних послуг

платіжних послуг


механізм, що включає збирання, сортування, реконсиляцію та проведення взаємозаліку зустрічних вимог учасників платіжної системи, а також обчислення за кожним із них сумарного сальдо за визначений період часу між загальними обсягами вимог та зобов’язань

платіжної системи


ключовий учасник юридичної особи

будь-яка: а) фізична особа, яка володіє часткою у статутному (складеному, пайовому) капіталі (акціями) такої юридичної особи, при цьому: якщо юридична особа має більше 20 учасників - фізичних осіб, ключовими учасниками юридичної особи вважаються 20 учасників - фізичних осіб, частки яких є найбільшими; якщо однакові за розміром частки (пакети акцій) у статутному (складеному, пайовому) капіталі юридичної особи належать більше 20 учасникам - фізичним особам, ключовими учасниками юридичної особи вважаються всі фізичні особи, які володіють частками (пакетом акцій) у розмірі 2 і більше відсотків у статутному (складеному, пайовому) капіталі такої юридичної особи; б) юридична особа, яка володіє часткою (пакетом акцій) у розмірі 2 і більше відсотків у статутному (складеному, пайовому) капіталі такої юридичної особи. Вважається, що публічна компанія не має ключових учасників юридичної особи

публічна компанія


комерційний агент (агент

юридична особа або фізична особа-підприємець, яка діє від імені, в інтересах, під контролем і за рахунок особи, яку вона представляє під час надання платіжних послуг на підставі відповідного договору

платіжних послуг


користувач платіжних послуг (далі

користувач) - фізична особа або юридична особа, яка отримує чи має намір отримати платіжну послугу як платник або отримувач (або обидва одночасно) та/або є власником електронних грошей (цифрових грошей Національного банку України), а в разі надання послуг банком - клієнт банку

платіжну послугу


кредитовий переказ

платіжна операція з рахунку платника на підставі платіжної інструкції, наданої платником або надавачем послуг з ініціювання платіжних операцій, за умови отримання згоди платника на виконання платіжної операції, наданої надавачу платіжних послуг платника

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжної операції
платіжної інструкції


кредитовий трансфер

платіжний інструмент у вигляді сукупності процедур, передбачених нормативно-правовими актами Національного банку України, що використовується для ініціювання кредитового переказу або миттєвого кредитового переказу; {Пункт 30 частини першої статті 1 в редакції Закону № 2888-IX від 12.01.2023 ; із змінами, внесеними згідно із Законом № 3994-IX від 08.10.2024 } 31) ліцензія на надання фінансових платіжних послуг (далі - ліцензія) - ліцензія, що надається Національним банком України юридичній особі відповідно до цього Закону та засвідчує право такої юридичної особи на провадження діяльності з надання всіх або окремих фінансових платіжних послуг; {Пункт 31 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2180-IX від 01.04.2022 } 32) мала платіжна установа - платіжна установа, діяльність якої передбачає надання платіжних послуг з дотриманням обмежень, визначених цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України

кредитового переказу
платіжних послуг


маршрутизація

обмін даними між учасниками платіжної системи під час виконання платіжних операцій; 33 - 1 ) миттєвий кредитовий переказ - кредитовий переказ, що виконується невідкладно з моменту прийняття платіжної інструкції в будь-яку з 24 годин будь-якого календарного дня; {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 33 - 1 згідно із Законом № 3994-IX від 08.10.2024 } 34) міжнародні стандарти оверсайта - документи, прийняті Комітетом з платіжних систем та ринкової інфраструктури Банку міжнародних розрахунків та Технічним комітетом Міжнародної організації комісій з цінних паперів, що визначають стандарти оверсайта для інфраструктури фінансового ринку

платіжних операцій
платіжних систем
платіжної системи
платіжної інструкції


момент безвідкличності

визначений момент часу, після настання якого ініціатор не може відкликати платіжну інструкцію та свою згоду на виконання платіжної операції

платіжної операції
платіжну інструкцію


надавач платіжних послуг з обслуговування рахунку

надавач платіжних послуг, у якому відкритий рахунок платника для виконання платіжних операцій

платіжних операцій
платіжних послуг


надавач платіжних послуг з ініціювання платіжної операції

юридична особа, яка в установленому цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України порядку отримала право на надання послуг з ініціювання платіжної операції

платіжної операції


надавач платіжних послуг з надання відомостей з рахунків

юридична особа, яка в установленому цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України порядку отримала право на надання послуги з надання відомостей з рахунків


неакцептована платіжна операція

платіжна операція, виконана надавачем платіжних послуг платника на підставі наданої ініціатором платіжної інструкції без отримання згоди платника (крім примусового списання (стягнення) або після відкликання такої згоди

платіжних послуг
платіжної інструкції


небанківський надавач платіжних послуг

надавач платіжних послуг, що не є банком. До небанківських надавачів платіжних послуг для цілей цього Закону належать надавачі платіжних послуг, передбачені пунктами 2-7 частини першої статті 10 цього Закону

платіжних послуг


найкоротший можливий строк, але не пізніше наступного операційного дня, визначений внутрішніми документами надавача платіжних послуг та передбачений договором з користувачем платіжних послуг, у який мають виконуватися (відбуватися) відповідні дії з моменту настання підстави для їх виконання

платіжних послуг


неналежна платіжна операція

платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі

неналежного отримувача
неналежного платника
платіжних послуг


неналежний отримувач

особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі

платіжної операції


неналежний платник

особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно)


неналежний стягувач

особа, яка не має визначених законом підстав на ініціювання платіжної операції з рахунку платника

платіжної операції


непрямий учасник платіжної системи

учасник платіжної системи, який надає користувачам послуги з виконання платіжних операцій на підставі договору, укладеного з прямим учасником платіжної системи, якому надано право на укладання таких договорів оператором платіжної системи

платіжних операцій
платіжної системи


ініціатор за обтяженням, предметом якого є майнові права на кошти, що знаходяться на рахунку


оверсайт платіжної інфраструктури

діяльність Національного банку України щодо забезпечення безперервного, надійного та ефективного функціонування платіжної інфраструктури, що включає: а) моніторинг платіжної інфраструктури; б) оцінювання платіжної інфраструктури на відповідність вимогам законодавства та міжнародним стандартам оверсайта; в) встановлення вимог та обмежень щодо діяльності платіжної інфраструктури; г) надання рекомендацій щодо удосконалення діяльності платіжної інфраструктури та/або застосування заходів впливу

платіжної інфраструктури


оператор платіжної системи

юридична особа, яка встановлює правила платіжної системи, виконує інші функції для забезпечення функціонування платіжної системи та несе відповідальність за діяльність цієї платіжної системи відповідно до її правил та вимог законодавства

платіжної системи


операційний день

день, протягом якого надавач платіжних послуг платника або надавач платіжних послуг отримувача, залучений до виконання платіжної операції, здійснює свою діяльність, необхідну для виконання платіжних операцій

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжної операції


операційний час

частина операційного дня надавача платіжних послуг, протягом якої приймаються платіжні інструкції та інструкції на відкликання. Тривалість операційного часу встановлюється надавачем платіжних послуг самостійно та закріплюється його внутрішніми документами

платіжних послуг
платіжні інструкції


особа, на рахунок якої зараховується сума платіжної операції або яка отримує суму платіжної операції в готівковій формі

платіжної операції


переказ коштів без відкриття рахунку

платіжна послуга, що надається платнику з метою переказу коштів у готівковій чи безготівковій формі отримувачу або надавачу платіжних послуг, який діє від імені отримувача, під час якої надавач цієї послуги не використовує відкритий у нього рахунок платника та/або отримувача

платіжних послуг


платіжна інструкція

розпорядження ініціатора надавачу платіжних послуг щодо виконання платіжної операції

платіжних послуг
платіжної операції


платіжна інфраструктура

надавачі платіжних послуг, платіжні системи, технологічні оператори платіжних послуг та відносини між ними під час виконання платіжних операцій

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжні системи


платіжна картка

електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки


платіжна операція

будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього


платіжна послуга

передбачена цим Законом діяльність надавача платіжних послуг з виконання та/або супроводження платіжних операцій

платіжних операцій
платіжних послуг


платіжна система

система для виконання платіжних операцій із формальними та стандартизованими домовленостями і загальними правилами щодо процесингу, клірингу та/або виконання розрахунків між учасниками платіжної системи

платіжних операцій
платіжної системи


платіжна установа

юридична особа (крім банку, фінансової установи, що має право на надання платіжних послуг, оператора поштового зв’язку, органу державної влади, органу місцевого самоврядування), яка в установленому порядку отримала право на надання всіх або окремих фінансових платіжних послуг (крім платіжної послуги з випуску та виконання платіжних операцій з електронними грошима)

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжної послуги
фінансової установи


платіжний додаток

програмний засіб, розміщений в апаратно-програмному середовищі електронного платіжного засобу, за допомогою якого здійснюються платіжні та інші операції, передбачені договором


платіжний застосунок

програмне забезпечення, що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію з рахунку платника (у тому числі за допомогою платіжних інструментів) та/або здійснювати інші операції, передбачені договором з надавачем платіжних послуг

платіжних послуг
платіжних інструментів
платіжну операцію


платіжний інструмент

персоналізований засіб, пристрій та/або набір процедур, що відповідають вимогам законодавства та погоджені користувачем і надавачем платіжних послуг для надання платіжної інструкції

платіжних послуг
платіжної інструкції


платіжний моніторинг

обов’язкова діяльність надавачів фінансових платіжних послуг з контролю платіжних операцій з метою виявлення та запобігання неналежним платіжним операціям

платіжним операціям
платіжних операцій
платіжних послуг


платіжний пристрій

технічний пристрій (банківський автомат, платіжний термінал, програмно-технічний комплекс самообслуговування, програмно-апаратне середовище мобільного телефону, інший пристрій), що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію, а також виконати інші операції згідно з функціональними можливостями цього пристрою

платіжну операцію


платіжний рахунок

рахунок, що відкривається небанківським надавачем платіжних послуг користувачу на договірній основі виключно для цілей виконання платіжних операцій відповідно до умов договору та вимог законодавства

платіжних операцій
платіжних послуг


платіжний ринок

сукупність учасників платіжного ринку та правовідносин між ними щодо надання платіжних послуг

платіжних послуг
платіжного ринку


особа, з рахунку якої ініціюється платіжна операція на підставі платіжної інструкції або яка ініціює платіжну операцію шляхом подання/формування платіжної інструкції разом з відповідною сумою готівкових коштів

платіжної інструкції
платіжну операцію


помилкова платіжна операція

платіжна операція, внаслідок якої з вини надавача платіжних послуг здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі


посилена автентифікація

процедура автентифікації, яка передбачає використання двох чи більше сукупностей даних, що належать до таких різних категорій: а) знань (володіння інформацією (даними), що відома лише користувачу); б) володінь (застосування матеріального предмета, яким володіє лише користувач); в) притаманність (перевірка біометричних даних або інших властивостей (рис, характеристик), притаманних лише користувачу, що відрізняють його від інших користувачів)


послуга з ініціювання платіжної операції

нефінансова платіжна послуга, що полягає в ініціюванні платіжної інструкції надавачем послуги з ініціювання платіжної операції на запит платника з рахунку платника, відкритого в іншому надавачі платіжних послуг


послуга з надання відомостей з рахунків

нефінансова платіжна послуга, що полягає у наданні в режимі реального часу консолідованої інформації щодо одного або кількох рахунків, відкритих на ім’я користувача в одному або більше надавачах платіжних послуг

платіжних послуг


примусове списання (стягнення

платіжна операція з рахунку платника, що здійснюється стягувачем без згоди платника на підставі встановленого законом виконавчого документа у випадках, передбачених законодавством, або на підставі рішення суду, що набрало законної сили, чи рішення керівника органу стягнення (його заступника або уповноваженої особи) у випадках, передбачених Податковим кодексом України


діяльність, що включає будь-що з такого: виконання за платіжними операціями авторизації, моніторингу, збору, оброблення та зберігання інформації, надання обробленої інформації учасникам розрахунків

платіжними операціями


процесингова установа

юридична особа, що здійснює процесинг


прямий дебет

платіжний інструмент, що використовується для ініціювання платіжної операції дебетового переказу

дебетового переказу
платіжної операції


прямий учасник платіжної системи

учасник платіжної системи, який надає послуги користувачам з виконання платіжних операцій на підставі договору, укладеного з оператором платіжної системи

платіжних операцій
платіжної системи


пруденційні нормативи

кількісні показники, дотримання певного значення яких є обов’язковим для надавачів платіжних послуг, які встановлюються Національним банком України з метою оцінки фінансового стану надавачів платіжних послуг та виявлення потенційних ризиків у їхній діяльності, мінімізації таких ризиків і своєчасного реагування на можливі негативні наслідки діяльності таких осіб

платіжних послуг


Реєстр платіжної інфраструктури (далі

Реєстр) - електронний реєстр, що ведеться Національним банком України за допомогою відповідного комплексу організаційно-технічних засобів, у якому зазначаються відомості про надавачів платіжних послуг та інших осіб, відомості про яких підлягають включенню до Реєстру відповідно до цього Закону

платіжних послуг


реконсиляція

процедура контролю, що полягає в ідентифікації та перевірці виконання кожної платіжної операції за допомогою щонайменше трьох визначених показників

платіжної операції


розрахунковий банк

уповноважений оператором відповідної платіжної системи банк, що бере участь у проведенні розрахунків у платіжній системі

платіжної системи
платіжній системі


фізична особа, яка отримує або має намір отримати платіжну послугу для задоволення особистих потреб, не пов’язаних із підприємницькою, незалежною професійною діяльністю

платіжну послугу


структура власності

документально підтверджена система взаємовідносин фізичних та юридичних осіб, трастів, інших подібних правових утворень, що дає змогу визначити: а) ключових учасників юридичної особи; б) ключових учасників кожної юридичної особи у ланцюгу володіння корпоративними правами такої юридичної особи; в) усіх осіб, які прямо та/або опосередковано є власниками істотної участі у такій юридичній особі; г) взаємовідносини між усіма особами, зазначеними у підпунктах "а", "б", "в", а також між такими особами та надавачем фінансових послуг


особа, яка може бути ініціатором платіжної операції примусового списання (стягнення) з рахунку платника для виконання платіжних операцій на підставі виконавчих документів, визначених законом, або на підставі рішення суду, що набрало законної сили, або рішення керівника органу стягнення (його заступника або уповноваженої особи) відповідно до Податкового кодексу України

платіжних операцій
платіжної операції


суб’єкти платіжних операцій

користувачі (платники, отримувачі) та відповідні надавачі платіжних послуг

платіжних послуг


сума платіжної операції

відповідна сума коштів, яка в результаті виконання платіжної операції має бути зарахована на рахунок отримувача або видана отримувачу в готівковій формі

платіжної операції


схема виконання платіжних операцій

єдиний набір правил, стандартів та/або процедур, що розроблені та використовуються для виконання платіжних операцій (у тому числі в платіжній системі) і визначають порядок ініціювання, виконання та завершення платіжних операцій, платіжні інструменти, що використовуються для виконання платіжних операцій, порядок їх емісії та еквайрингу

платіжних операцій
платіжні інструменти
платіжній системі


технологічний оператор платіжних послуг (далі

технологічний оператор) - юридична особа, що надає послуги процесингу, клірингу або виконує операційні, інформаційні та інші технологічні функції, пов’язані з наданням платіжних послуг, без залучення коштів за платіжними операціями на свій рахунок

платіжними операціями
платіжних послуг


суб’єкт господарювання (юридична особа або фізична особа, яка здійснює підприємницьку діяльність, незалежну професійну діяльність), який відповідно до договору з відповідним надавачем платіжних послуг (еквайром або іншим) приймає до обслуговування платіжні інструменти для здійснення оплати вартості товарів чи послуг, включаючи послуги з видачі коштів у готівковій формі

платіжних послуг
платіжні інструменти


унікальний ідентифікатор

комбінація літер, цифр, символів або знаків, що надається користувачу надавачем платіжних послуг та дає змогу однозначно ідентифікувати користувача та/або його рахунок для цілей виконання платіжної операції; {Пункт 90 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2888-IX від 12.01.2023 } 91) установа електронних грошей - юридична особа, яка на підставі отриманої ліцензії набула право на надання платіжної послуги з випуску та виконання платіжних операцій з електронними грошима; {Пункт 91 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2888-IX від 12.01.2023 } 92) учасник платіжної системи - юридична особа, яка на підставі договору про участь у платіжній системі надає користувачам послуги з виконання платіжних операцій за допомогою цієї системи та відповідно до законодавства має право надавати такі послуги

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжної операції
платіжної послуги
платіжної системи
платіжній системі


учасники платіжного ринку

суб’єкти платіжних операцій (їх комерційні агенти), надавачі обмежених платіжних послуг, платіжні системи (оператори платіжних систем) та технологічні оператори

платіжних операцій
платіжних послуг
платіжних систем
платіжні системи


цифрові гроші Національного банку України (далі

цифрові гроші) - електронна форма грошової одиниці України, емітентом якої є Національний банк України. 2. Терміни " контролер ", " ланцюг володіння корпоративними правами ", " публічна компанія " вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у Законі України "Про банки і банківську діяльність". Терміни "абонент" , "електронна комунікаційна послуга" , "постачальник електронних комунікаційних послуг" вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у Законі України "Про електронні комунікації". {Абзац другий частини другої статті 1 в редакції Закону № 2888-IX від 12.01.2023 } Термін " оператор поштового зв’язку " вживається в цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про поштовий зв’язок". Терміни " контроль (вирішальний вплив) ", " корпоративне управління ", " професійне судження " вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у Законі України "Про фінансові послуги та фінансові компанії". Терміни " резидент ", " нерезидент " вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у Законі України "Про валюту і валютні операції". Термін " кіберзагроза " вживається в цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про основні засади забезпечення кібербезпеки України". {Абзац сьомий частини другої статті 1 виключено на підставі Закону № 2849-IX від 13.12.2022 } Термін " інформаційно-комунікаційні технології " вживається в цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про Національну програму інформатизації". {Частину другу статті 1 доповнено новим абзацом згідно із Законом № 3994-IX від 08.10.2024 } Термін "ділові відносини" вживається в цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення". {Частину другу статті 1 доповнено новим абзацом згідно із Законом № 2888-IX від 12.01.2023 } Інші терміни в цьому Законі вживаються у значеннях, наведених у відповідних актах законодавства.

корпоративне управління
професійне судження
публічна компанія


функційні випробування

випробування, що проводяться комісією державного замовника з метою встановлення значень показників призначення зразка іноземного виробництва. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про оборонні закупівлі”, постанові Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2013 р. № 120 “Про затвердження Порядку розроблення, освоєння та випуску нових видів продукції оборонного призначення, а також припинення випуску існуючих видів такої продукції” (Офіційний вісник України, 2013 р., № 16, ст. 559) та інших нормативно-правових актах. Організація та порядок проведення випробувань, права та обов’язки членів комісії, а також порядок прийняття на озброєння (постачання) зразка іноземного виробництва визначаються наказами державного замовника. 3. Прийняття на озброєння (постачання) зразка іноземного виробництва здійснюється на підставі позитивних результатів його функційних випробувань, проведених з метою оцінювання відповідності бойових, технічних і експлуатаційних характеристик (у тому числі вартість життєвого циклу, наявність місцевої складової виробництва та доступу до критичних матеріалів, комплектувальних виробів і технологій, а також гарантованого постачання інших запасних частин на весь період експлуатації) зразка вимогам державного замовника. 4. Рішення на проведення функційних випробувань зразка іноземного виробництва приймає державний замовник. У разі потреби рішення на проведення функційних випробувань зразка іноземного виробництва може погоджуватися з іншими державними замовниками та генеральним конструктором за відповідним напрямом. Державні замовники для прийняття зразка на озброєння (постачання) можуть використовувати результати випробувань та сертифікації, які проведені іншими державними замовниками. Підготовка рішення на проведення функційних випробувань 5. Рішення на проведення функційних випробувань готує структурний підрозділ (орган військового управління) державного замовника, в інтересах якого зразок іноземного виробництва пл

функційних випробувань


державна підтримка страхування сільськогосподарської продукції

надання сільськогосподарським товаровиробникам з державного бюджету в порядку, встановленому цим Законом, грошових коштів у вигляді відшкодування частини вартості страхового платежу (страхової премії), нарахованого за договором страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою


договір страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою (далі

договір страхування) - договір страхування сільськогосподарської продукції, що передбачає виплату страхового відшкодування сільськогосподарському товаровиробнику, визначеному таким договором, у разі настання страхового випадку


індекс (індекси

спеціальний оціночний нормативний показник (показники), що характеризує (характеризують) імовірність впливу певного сільськогосподарського страхового ризику (страхових ризиків) на настання страхового випадку в разі відхилення параметра (значень) індексу від обумовленого договором страхування граничного значення

страхових ризиків
страхового ризику


сільськогосподарський страховий ризик (страховий ризик

обставини (певні події), що мають ознаки імовірності та випадковості настання і можуть стати причиною загибелі (втрати, пошкодження) застрахованих посівів (посадок), загибелі (недобору, недоотримання) застрахованого врожаю, загибелі (втрати, вимушеного забою, вимушеного знищення, травматичного пошкодження або захворювання) застрахованих сільськогосподарських тварин, що належать сільськогосподарському товаровиробнику на праві власності або на іншій законній підставі, а також причиною недоотримання (втрати) сільськогосподарським товаровиробником майбутньої користі - очікуваного прибутку (доходу) від реалізації вирощеної, відгодованої, виловленої, зібраної, виготовленої ним первинної (без вторинної обробки та переробки) сільськогосподарської продукції за період її окупності

сільськогосподарських тварин


сільськогосподарські тварини

тварини, у тому числі риби, рептилії та амфібії, що вирощуються та/або утримуються людиною для виробництва харчових продуктів, побічних продуктів тваринного походження (шерсть, шкура, хутро), а також для інших сільськогосподарських потреб

побічних продуктів


стандартизований страховий продукт

визначені законодавством порядок та умови страхування, у тому числі форми документів та істотні умови договору страхування, що не можуть змінюватися і є обов’язковими для виконання сторонами такого договору


страховий продукт

визначені страховиком порядок та умови страхування, у тому числі форми документів та істотні умови договору страхування, що є обов’язковими для виконання сторонами такого договору


страхувальник

сільськогосподарський товаровиробник, який уклав із страховиком договір страхування. 2. Інші терміни в цьому Законі використовуються у значеннях, наведених у законах України "Про страхування" та "Про державну підтримку сільського господарства України"


військова техніка

технічні засоби, що призначені для ведення та забезпечення бойових дій, навчання особового складу, а також для забезпечення заданого ступеня готовності до застосування озброєння і таких засобів; дослідно-конструкторська робота - сукупність робіт із створення конструкторської і технологічної документації, виготовлення і випробувань дослідного або головного зразка озброєння, військової і спеціальної техніки, що виконуються згідно з єдиним вихідним документом (тактико-технічним завданням) державного замовника; єдиний наскрізний план створення зразка (далі - план) - комплект документів з планування, організації та контролю виконання дослідно-конструкторської роботи із створення зразка озброєння, військової і спеціальної техніки відповідно до вимог тактико-технічного (технічного) завдання, призначений для її узгодження за строками, обсягом витрат і технічними результатами; мережний план-графік виконання дослідно-конструкторської роботи - план, який відображає технологічну залежність і послідовність виконання робіт, узгодженість такого виконання в часі з урахуванням обсягу ресурсів та вартості робіт; озброєння - сукупність військової зброї, боєприпасів до неї та технічних засобів, які забезпечують їх застосування; складова частина озброєння, військової і спеціальної техніки - виріб, призначений для виконання певних технічних функцій більш складного виробу; тактико-технічне (технічне) завдання на виконання дослідно-конструкторських робіт (далі - тактико-технічне (технічне) завдання) - вихідний технічний документ, затверджений замовником, у якому встановлюється комплекс тактико-технічних вимог до створюваного зразка, вимоги до змісту, обсягу та строків виконання дослідно-конструкторських робіт. Терміни “державний контракт (договір)” , “державний замовник у сфері оборони” , “виконавець державного контракту (договору) з оборонних закупівель” і “співвиконавець/субпідрядник” , “представництво державного замовника” вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про оборонні

оборонних закупівель
технологічної документації
технічне завдання
технічним завданням
технічного завдання


виключне право

право, що дає змогу єдиному суб’єкту господарювання провадити діяльність із надання послуг з перевезення пасажирів на визначеному маршруті (залізничному сполученні, рейсі тощо) або території; внутрішній оператор - суб’єкт господарювання комунальної або державної форми власності, який належить до сфери управління органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, за умови, що більше 80 відсотків обсягу (прогнозованого обсягу) діяльності такого суб’єкта господарювання протягом трьох років (зокрема за його доходом), що передують наданню державної допомоги, пов’язано з виконанням завдань відповідного компетентного органу; загальне правило - умови, встановлені компетентним органом, що застосовуються на недискримінаційній основі для всіх суб’єктів господарювання, що надають послуги з перевезення пасажирів однаковим видом транспорту на визначеній території; компенсація за надання послуг, що становлять загальний економічний інтерес (далі - компенсація), - відшкодування витрат суб’єкта господарювання за надання послуг, що становлять загальний економічний інтерес; компетентний орган - орган виконавчої влади та/або орган місцевого самоврядування, що забезпечує надання суб’єктом господарювання послуг, що становлять загальний економічний інтерес, на визначеному маршруті (залізничному сполученні, рейсі тощо) або території та здійснює компенсацію за рахунок державних чи місцевих ресурсів; обґрунтований прибуток - розмір прибутку, що не перевищує розміру прибутку типового суб’єкта господарювання; розмір компенсації - сума, яка не перевищує різниці між витратами, понесеними під час виконання суб’єктом господарювання спеціального обов’язку з надання послуг, що становлять загальний економічний інтерес, та доходом від надання таких послуг, з урахуванням обґрунтованого прибутку в разі потреби, визначеної надавачем державної допомоги; спеціальний обов’язок із надання послуг, що становлять загальний економічний інтерес, - зобов’язання, покладене компетентним органом щодо забезпе

компетентний орган
обґрунтований прибуток
обґрунтованого прибутку


інша територія України

територія України, крім тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя та тимчасово окупованої території, що визнана такою відповідно до Закону України "Про особливості державної політики із забезпечення суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях". Термін " тимчасово окупована територія " для цілей цього пункту вживається у значенні, визначеному в Законі України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України". 26.1. На тимчасово окупованій території: 1) загальнодержавні та місцеві податки і збори, визначені статтями 9 та 10 цього Кодексу, та військовий збір, визначений пунктом 16 - 1 цього підрозділу, не справляються