חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 40), התשע"ו-2016

חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 40), התשע"ו–2016 (להלן – תיקון מס' 40), התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום כ"ז באדר א' התשע"ו (7 במארס 2016).
החוק עוסק בזיכיונות לשידורי רדיו אזוריים. זיכיונות אלה ניתנו לאחר הליך מכרזי שקיימה הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, כאשר את תדרי הרדיו מקצה שר התקשורת לבעלי הזיכיונות האמורים.
בשנים האחרונים הוקצו לחלק מבעלי הזיכיונות מספר תדרים לאזור זיכיון אחד. הקצאת התדרים הנוספת נעשתה בשל הפרעות בקליטת השידורים או בשל הקושי בכיסוי כל אזור הזיכיון. בסברה כי בסמכותה לעשות כן, אישרה מועצת הרשות השנייה, במהלך השנים, לחלק מבעלי הזיכיונות שהוקצו להם תדרים נוספים, לפצל את שידוריהם, ולשדר באחד או יותר מהתדרים תוכן שידורים נוסף על השידורים העיקריים של התחנה. ואולם, ביום 19 בינואר 2015 החליטה מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (להלן – המועצה) כי אין לה סמכות מפורשת בחוק להתיר פיצול שידורים, ועל כן היא לא תתיר עוד לשדר תוכן נוסף על גבי התדרים הנוספים שהוקצו. לגבי אישורים שניתנו על ידה בעבר, קבעה המועצה, כהוראת מעבר, שבעלי זיכיונות אלה יהיו רשאים להמשיך ולשדר תוכן נוסף למשך שנתיים נוספות.
תיקון מס' 40 קובע את סמכות מועצת הרשות השנייה לאפשר לבעל זיכיון לשידורי רדיו אזורי לשדר תוכן נוסף ושונה מהשידורים העיקריים, על התדר הנוסף שהוקצה לו. פיצול השידורים יכול להיעשות רק בחלק משעות היממה, והכל בכפוף לכללים שהמועצה תקבע לעניין זה.
אישור כאמור איננו אישור אוטומטי לכל מי שמשרד התקשורת הקצה לו תדר נוסף. המועצה נדרשת לערוך מיפוי של הצרכים המיוחדים של מגוון האוכלוסיות ברחבי הארץ, וזאת, בלי לגרוע מסמכות המועצה לקבוע כי יש הצדקה לקבוע אזור זיכיון נוסף ולתת אותו לבעל זיכיון חדש בהליך מכרזי. רק לאחר שהמועצה השתכנעה שיש הצדקה לפיצול השידורים באזור זיכיון, היא רשאית לאשר לבעל הזיכיון פיצול שידורים בהתאם לכללים שתקבע.
בנוסף, תיקון מס' 40 מגביל את בעל הזיכיון כך שיוכל לשדר תוכן נוסף אחד בלבד, וזאת אף אם מסיבה כלשהי הוקצו לו יותר משני תדרים באזור הזיכיון. כמו כן, התיקון קובע כי מי שהוקצו לו תדרים והוא עושה בהם שימוש לשידור תוכן נוסף, לא יוכל לקבל בהמשך תדר נוסף, אלא אם התגלו הפרעות בקליטת שידוריו.
תחילתו של תיקון מס' 40 ביום פרסומו ברשומות. בתוך שנה מיום תחילתו של תיקון מס' 40, המועצה תקבע את הכללים לעניין תוכן שידורים נוסף ותקבל החלטות בעניין בעלי זיכיונות שהמועצה אישרה להם ערב החוק לשדר תוכן נוסף. בעל זיכיון כאמור ימשיך לשדר תוכן נוסף עד למועד החלטת המועצה בעניינו, לפי תיקון מס' 40.


הצעת חוק השוואת תגמוליהם של נפגעי טרור פלילי לנפגעי טרור לאומני, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי) (תיקון – מענק לעצמאי בעד הכנסה מפוקחת), התשע"ה–2015


הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון - התייעלות מערך הכשרות), התשע"ה-2015


הצעת חוק הרשויות המקומיות (התאמת תקציב הרווחה), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הרשויות המקומיות (התאמת תקציב החינוך), התשע"ז-2017


הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך) (תיקון - קביעת שיעור ההשתתפות של הרשויות המקומיות), התשע"ה-2015


חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 57), התשע"ח–2018

החוק התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום ד' באב התשע"ח (16 ביולי 2018), והוא מתקן חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 (להלן – חוק הגנת הצרכן), כך שעוסק המנוי בתוספת השנייה לחוק הגנת הצרכן, המספק שירות טלפוני הכולל מערכת אוטומטית לניתוב שיחות ייתן מענה אנושי מקצועי לצרכן בתוך שש דקות מתחילת השיחה, לאחר האפשרות, אם קיימת, לבחור את השפה ואת האזור הגאוגרפי שבהם יינתן השירות הטלפוני, בשלושה סוגי שירותים לפחות: טיפול בתקלה, בירור חשבון וסיום התקשרות. בנוסף, הצרכן לא יופנה לשירות השארת הודעה, אלא אם כן בחר בכך.
בשירות טלפוני הכולל מענה אנושי מקצועי נפרד לשירותים שעוסק המנוי בתוספת השנייה מספק, הוא רשאי לאפשר לצרכן לבחור את סוג השירות לפני מתן המענה האנושי המקצועי.
אם נקבעו בחקיקה אחרת או ברישיון הוראות לעניין משך המתנה לקבלת מענה אנושי מקצועי, הרגולטור יהיה רשאי להורות כי עוסק שחלה עליו החובה לתת מענה אנושי מקצועי, יהיה רשאי לחרוג משש הדקות, בשיעור מכלל הפניות לתקופה שקבע הרגולטור, או בפרק זמן שקבע, ואת ההחרגה יוכל הרגולטור לקבוע מראש או בדיעבד.
רגולטור שקבע חריגים כאמור ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת על החריגים שקבע, על עמידת המפוקח שלו בהוראות אלה, ובכלל זה על השיעורים מכלל הפניות שבהם עמד המפוקח בפרק הזמן שנקבע למתן מענה אנושי מקצועי, ובחלוקה לסוגי השירותים שבהם העוסק מחויב לתת מענה אנושי מקצועי. דיווח כאמור יימסר בשלוש השנים מיום תחילת תוקפם של החריגים – אחת לשישה חודשים, ולאחר התקופה האמורה – אחת לשנה. הדוחות האמורים יפורסמו באתר האינטרנט של הרגולטורים.
בכל מקרה נקבע שאם נקבעו לפי דין או ברישיון הוראות המחייבות מתן מענה אנושי מקצועי בזמן קצר משש דקות, תחול החובה לענות בתוך הזמן הקצר שנקבע.
החוק כולל גם תיקונים עקיפים לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א–1981, לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א–1981,  לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה–2005 ולחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו–2016, בהם נקבע הסדר דומה לעניין החובה לתת מענה אנושי מקצועי בתוך שש דקות מתחילת השיחה.
החוק, ובכלל זה התיקונים העקיפים, כוללים הוראה לפיה הפרת הוראות ההסדר שנקבע תגרור הטלת עיצומים כספיים על המפר, בסכומים שנקבעו.
תחילת ההסדר הקבוע בתיקון האמור נקבעה לשנה מיום פרסום החוק.


חוק המהנדסים והאדריכלים (תיקון מס' 9), התשע"ח-2018

החוק התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום י"ח באדר התשע"ח (5 במרס 2018), והוא מתקן את חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח–1958, במספר נושאים עיקריים:
•	ביטול הרישום האוטומטי שנקבע לבוגרי הטכניון וקביעת הסדר זהה לבוגרי כל מוסדות הלימוד באדריכלות המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה, המבקשים להירשם בפנקס המהנדסים והאדריכלים. הזכאות להירשם בפנקס כאמור תהיה לכל בעל תואר ראשון לפחות באחד מענפי האדריכלות או אדריכלות נוף.
•	הסמכת רשם המהנדסים והאדריכלים במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לנהל את פנקס המהנדסים והאדריכלים באופן שיאפשר רישום בפנקס גם לפי מדור ולא רק לפי ענף, כך יהא רשאי שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – שר העבודה) לתת רישיון מהנדס או אדריכל בציון ענף או מדור ההנדסה או האדריכלות.
•	החלפת המונח "תקופת עבודה" הנדרשת לצורך קבלת רישיון ב"תקופת התמחות", וכן הכרה בתקופת התמחות שהתקיימה לפני סיום הלימודים, בהתאם למודל הקבוע בחוק.
•	הוספת הוראה לפיה שינוי התנאים למתן רישיון בתקנות, לא יחול על סטודנטים שהתחילו בהתמחותם. אם שינוי התנאים כאמור יכלול גם הארכה של תקופת ההתמחות, הארכה זו לא תחול על מי שהחל בלימודיו, ובלבד שסיים את לימודיו בתוך 6 שנים.
•	פטור מאגרה שנתית בשנה שבה מהנדס רשוי או אדריכל רשוי קיבל לראשונה את רישיונו אחרי חודש יוני.
•	הסמכת שר העבודה לתת רישיון זמני לשנה אחת, עם אפשרות להארכה לשנה נוספת, למהנדס או לאדריכל ממדינת חוץ (להלן – מומחה זר) לצורך תכנון מיזם שעלותו למעלה מ-500 מיליון דולר. הרישיון הזמני למומחה הזר יינתן אם התקיימו מספר תנאים מצטברים: הוא רשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים; הוא רשאי לתכנן או לבצע במדינת החוץ את המיזם שלשם תכנונו הוא הוזמן; הוא הוכר כמומחה ובעל שם בתחומו והוא  ביצע או תכנן מיזם דומה למיזם שלשם תכנונו או ביצועו הוא הוזמן לישראל.
לצד המומחה הזר יפעל מהנדס רשוי או אדריכל רשוי, לפי העניין, שילווה את המומחה הזר בכל הנוגע לעמידתו בדין הישראלי (להלן – המלווה). נדרשה חתימתו המומחה הזר על אישור תכנית לפי הדין הישראלי, יחתום המלווה לצד חתימתו של המומחה הזר. אולם אין בחתימתו האמורה של המלווה כדי לפגוע בזכויות המומחה הזר לפי חוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007, ככל שיש לו זכויות כאלה.


הצעת חוק זכויות החולה (תיקון – זכות לנוכחות הורה בעת טיפול ביילוד), התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי במס לגרושים ידועים בציבור), התשע"ה-2015


הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון - הפחתת חובות מים וביוב לאוכלוסיות נזקקות), התשע"ה-2015


הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - פטור מדמי טיפול מקצועי-ארגוני), התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי בעד הוצאות החזקת קרוב במוסד וזיכוי בעד נטול יכולת), התשע"ה-2015


הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – חובת הפנייה לוועדה המיוחדת ולוועדת חריגים לפני הגשת בקשה לביצוע משכנתה), התשע"ה-2015


הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון - מעמדם של אחראי שמירה), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - הסדר חניה למאושפזים בבית חולים ולמבקריהם), התשע"ה-2015


הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – ביטול החוק), התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תשלום דמי חניה לפי שעה), התשע"ו-2016

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - חיוב הורדה בדרגה בעבירה שיש עמה קלון), התשע"ה-2015


הצעת חוק הטיס (ביטחון בתעופה האזרחית) (תיקון – איסור שימוש בעילה של לאום או מוצא אתני בביצוע חיפוש), התשע"ה-2015


הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון - הגמשת אמות המידה לזכאות לדיור ציבורי), התשע"ו-2016


הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – חובת שיקולי הגנת צרכן במכרזים), התשע"ה–2015


הצעת חוק ברית הזוגיות, התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – משיכת מזומן במכשיר אוטומטי), התשע"ה–2015


הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון – הגדרת "קו עימות דרומי"), התשע"ו–2015


הצעת חוק דין הבונה והנוטע במקרקעי הזולת ביהודה והשומרון, התשע"ה–2015


הצעת חוק השמירה על זכויות מחזיקים בקרקע ביהודה והשומרון, התשע"ה–2015


חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו-2016

חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו–2016 (להלן - החוק), התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום כ"ב בשבט התשע"ו (1 בפברואר 2016). חוק זה עניינו מעבר מסליקה פיזית של שיקים לסליקה אלקטרונית של שיקים המתבצעת באמצעות תקשורת מחשבים.
החוק קובע כי על אף הוראות סעיף 44 לפקודת השטרות, המחייב להציג מקור של שטר לפירעון, הצגה לפירעון של שיק בין בנק גובה לבנק נמשך, תיעשה באמצעות הצגת שיק ממוחשב. הכוונה היא לסריקה ממוחשבת של השיק המקורי, משני צדיו ושמירתו והעברתו בין הבנקים באמצעות תקשורת מחשבים. על השיק הסרוק להיות קריא וזהה בתוכנו ובצורתו למקור. סליקה אלקטרונית של שיקים תהיה אפשרית, רק מקום בו השיק הופקד לגבייה בבנק הגובה, והבנק הוא זה שיסרוק את השיק, או כאשר הלקוח סרק את השיק והעביר לבנק לגבייה, וזאת רק אם השיק הוא למוטב בלבד ואינו סחיר. על בנק תוטל אחריות בשל נזק שנגרם ללקוחו עקב אי שמירת שיק שהגיע אליו ונסרק על ידו.
כמו כן, החוק קובע הוראה לעניין סירוב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב, לפיה הבנקים, גם הגובה וגם הנמשך, ימסרו ללקוחותיהם, מי ששילם וגם מי ששולם לו באמצעות השיק, הודעה על סירוב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב, ואת סיבת הסירוב.
בנוסף הבנק ימסור ללקוח הזכאי לכך, לפי דרישתו, פלט של השיק הממוחשב שמצוינות בו סיבות הסירוב ושם הבנק הגובה, על מנת לאפשר ללקוח לגבות את השיק.
זאת ועוד, החוק קובע הוראות לעניין קבילות הפלט של שיק ממוחשב בהליך משפטי. כך למשל, הליך בהוצאה לפועל.
כמו כן, החוק קובע כי מרגע הסריקה הממוחשבת של השיק ושמירתו במערכת הבנקאית, כעבור תקופה מסוימת שיקבע נגיד בנק ישראל, בהסכמת השר לביטחון פנים, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת – הבנק יהיה רשאי להשמיד את השיק המקורי.
תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו. עם זאת, בתקופת ביניים של 18 חודשים מיום התחילה, ומתוך מטרה לאפשר לכלל הבנקים להיערך למתכונת הסליקה החדשה, תתאפשר גם סליקה אלקטרונית וגם סליקה פיזית.


חוק מס ערך מוסף (תיקון מס' 51 והוראת שעה), התשע"ה-2015 (להלן – התיקון), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום י"א באב התשע"ה (27 ביולי 2015). התיקון קובע הוראת שעה מיום י"ב בתמוז התשע"ה (1 ביולי 2015) עד ליום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016), לפיה יוגש הדוח המפורט כדוח נוסף על הדוח התקופתי. כן נקבע שתקופת הדיווח של עוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 1,500,000 ₪, תהיה חודשיים וששר האוצר יוסמך לקבוע תקופת דיווח ארוכה יותר לגבי עוסק כאמור. כמו כן, המנהל יהיה רשאי להתיר לעוסק כאמור להגיש דוח לתקופה קצרה יותר משקבע שר האוצר, אם ביקש זאת ממנו העוסק.


הצעת חוק פיצויים לבעלי זכות במקרקעין מועברים, התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת החברות (קדימות שכר עבודה וגמול תעסוקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – נבחר ציבור שהורשע בעבירה שיש עמה קלון)


הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון – פטור לתעריפי מים ממס ערך מוסף), התשע"ה–2015


הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – ביטול החוק), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות הציבור (מזון) (הגבלת השימוש בחומצות שומן טראנס), התשע"ה-2015


חוק הזכות לעבודה בישיבה (תיקון מס' 3), התשע"ז-2017

החוק מחייב מעסיק של מאבטח, למעט חריגים שנקבעו בחוק, להעמיד לרשותו עמדה המספקת הגנה מגשם ומשמש ואמצעי חימום או קירור מתאימים, וכן לאפשר לו גישה לנקודת מים וחשמל ומקום להנחת חפציו האישיים. השהות בעמדה תתאפשר בלי לפגוע בדרישות האבטחה. בנוסף, מעסיק המחייב לבישת בגד מסוים, יספק למאבטח ביגוד מותאם. חובת העמדת עמדה ואמצעי חימום וקירור מוטלות על מעסיק בפועל ומזמין שירות לגבי מאבטח המועסק אצלם. נקבעו עיצומים כספיים בשל אי העמדת עמדה לרשות המאבטח וכן אפשרות לפסוק פיצויים לדוגמה בשל הפרה ואפשרות לתביעה ייצוגית.


הצעת חוק ניירות ערך (תיקון - צירוף היתר עסקה לתשקיף), התשע"ה-2015


הצעת חוק איסור הפליית תלמידים במוסדות הנהנים מתקציב המדינה (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015


חוק יום העלייה, התשע"ו-2016

חוק יום העלייה, התשע"ו-2016, התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום ט"ו בסיוון התשע"ו (21 ביוני 2016). מטרת חוק יום העלייה, התשע"ו–2016 לקבוע יום ציון שנתי שייקרא יום העלייה והוא יצוין מדי שנה ביום ז' בחשוון (להלן – יום העלייה). חל יום העלייה ביום שישי, יצוין היום ביום רביעי שלפניו, שכן זהו יום בו הכנסת מתכנסת.
יום העלייה יצוין בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, באירוע מיוחד בישיבת הממשלה, בבית הנשיא ובפעולות חינוכיות במערכת החינוך, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל. כמו כן, שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, ובכלל זה פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית העולמית.


חוק הדיור המוגן (תיקון), התשע"ח–2018

התיקון לחוק הדיור המוגן, התשע''ב–2012, קובע הוראות שונות שמחזקות את ההגנה על כספי הפיקדון שמפקידים דיירים בדיור מוגן. הגנה זו הכרחית במצבים בהם נקלע בעל בית הדיור המוגן לקושי כלכלי או למצבים של חדלות פירעון.
התיקון קובע כי הבטוחה העיקרית  להבטחת כספי הפיקדון תהיה משכנתה ראשונה לטובת הדייר או לטובת נאמן שימנו הדיירים. בעל בית דיור מוגן שירצה, יוכל לתת חלף המשכנתא ערבות בנקאית או להפקיד 40% מכספי הפיקדון בנאמנות. כמו כן, נקבעו הוראות לעניין מתן בטוחות בתקופת ההקמה של בית הדיור המוגן והוראות שונות לעניין דרך מחיקת המשכנתה. נוסף על כך, נקבע כי הממונה על הדיור המוגן במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים יבדוק את היציבות הכלכלית של בעל הרישיון במסגרת המבחנים שנקבעו בחוק ליציבות כלכלית לצורך קבלת הרישיון, ויתריע בפני הדיירים אם מנתונים אלו עולה חשש כי לבעל הרישיון יש קושי להשיב את כספי הפיקדון.
בתיקון לחוק ישנן גם הוראות שונות לעניין הקמת קרן למימון הוצאות בריאות שמכספיה ימומן האשפוז הסיעודי של דייר שנאלץ לצאת מבית דיור מוגן, עד למועד בו יקבל בחזרה את כספי הפיקדון שלו, וכן קרן חדלות פירעון שתממן את התפעול השוטף של בית דיור מוגן במצבים  בהם בעל הרישיון נקלע לקושי כלכלי.


הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כלפיו צו הגנה), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הגבלת תקופת ההמתנה של בחינת נהיגה מעשית), התשע"ה–2015


הצעת חוק לעידוד הצמיחה לעסקים קטנים ובינוניים התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - זכאות לדמי אבטלה לעובד שהתפטר לשם טיפול בילדו), התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - זכאות לכפל גמלאות), התשע"ו-2015


הצעת חוק רואי חשבון (תיקון – התמחות בראיית חשבון 18 חודשים), התשע"ה–2015


הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון - הסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות), התשע"ו-2015


הצעת חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו (תיקון – חופש הביטוי וחופש העיתונות)

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - השוואת זכויות אלמן ואלמנה), התשע"ה-2015


הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - הגדלת שיעורי הגמלה), התשע"ה–2015


הצעת חוק הפקדות וזכויות סוציאליות לעצמאים (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק השידור הציבורי (תיקון - ביטול החוק), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק חובת רישום סטנוגרמי בגופים ציבוריים, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עקרת בית לא תזדקק לתקופת אכשרה), התשע"ה-2015


הצעת חוק עבודת הנוער (תיקון – גיל עבודה בחופשת לימודים), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 46), התשע"ז-2017 התקבל ביום כ"ד בשבט התשע"ז (20 בפברואר 2017). החוק קובע כי אסיר הנתון במשמורת בית הסוהר או עציר המוחזק במקום מעצר ביום הבחירות יהיה רשאי להצביע בבחירות הכלליות לרשויות המקומיות בקלפי לאסירים שיקבע שר הפנים, בבית הסוהר או במקום המעצר שבו הוא נמצא או בקלפי לאסירים הקרובה לאותו המקום. כמו כן, החוק קובע כי בקלפיות לאסירים כאמור יורשו להצביע גם סוהרים ושוטרים הנמצאים ביום הבחירות בבית הסוהר או במקום המעצר וכי שר הפנים יקבע הוראות בכל הנוגע לשעות ההצבעה, אופן מיון המעטפות וכיו"ב.


הצעת חוק הגנת ושיקום ים המלח, התשע"ה–2015


הצעת חוק העונשין (תיקון - עבירות מין במשפחה), התשע"ה-2015


הצעת חוק המים (תיקון - מתן הנחות בתעריפי מים וביוב לאוכלוסיות נזקקות), התשע"ה-2015


הצעת חוק החברות (תיקון – ייצוג הולם לבני שני המינים בדירקטוריונים של חברות ציבוריות), התשע"ה–2015


הצעת חוק מתן קדימה לבעלי עסקים כנושים בפשיטת רגל ובפירוק חברה (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון – התחזות לאדם במרשתת), התשע"ה–2015


הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - גמול עבודה ביום עבודה מקוצר), התשע"ה-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – גמלה לעובדים בעסק בהליכי הבראה), התשע"ה–2015


הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – מתן טיפולי שיניים, פה ולסת למבוטח עם שיתוק מוחין), התשע"ה–2015


הצעת חוק שירותי תיירות (תיקון - פיקוח על דירות נופש), התשע"ה-2015


הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות (תיקון – הגנה מפני תביעות לפי חוק איסור לשון הרע), התשע"ה–2015


חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס' 7), התשע"ה-2015 (להלן – התיקון) אושר בקריאה השנייה והשלישית ביום י"ג באב התשע"ה (29 ביולי 2015). במסגרת התיקון הוקמה רשות לאומית לחדשנות טכנולוגית, שתהיה הגוף האמון על יישום המדיניות הממשלתית בכל הנוגע לעידוד וקידום החדשנות הטכנולוגית בתעשייה. הרשות תוקם כתאגיד ציבורי שיפעל בהתאם למטרות הקבועות בחוק. ראש הרשות יהיה המדען הראשי והאורגנים של הרשות יהיו מועצת הרשות, המנהל הכללי של הרשות וועדות המחקר.


חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה) (תיקון מס' 5), התשע"ו-2016 (להלן – התיקון) התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום א' בשבט התשע"ו (11 בינואר 2016). תיקון זה מאריך את הוראת השעה הקובעת מסלול השקעה במטרה לסייע לחברות היי-טק בתחילת דרכן ולקדמן, בארבע שנים נוספות – עד לתום שנת 2019 וכן קובעת מסלול השקעה מוטב נוסף ל"חברה מתחילה". במסלול ההשקעה החדש מוצע לאפשר ליחיד או לשותפות של יחידים להשקיע בחברה המתחילה סכום השקעה מירבי של עד 5 מיליון שקלים חדשים – כל זאת כנגד מניות החברה. משקיע שישקיע בחברה מתחילה ייהנה מניכוי ההשקעה מכלל הכנסתו בשנת מס במשך 3 שנות מס החל בשנת המס שבה חל מועד ההשקעה. חברה מתחילה היא חברה שטרם חלפו 48 חודשים מהתאגדותה, או אם היא קיבלה סיוע מהרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית במסלול המיועד לחברות מתחילות – טרם חלפו 12 חודשים מתום תקופת הסיוע – לפי המאוחר.


חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 45), התשע"ו–2016

חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 45), התשע"ו-2016 (להלן - התיקון), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום י"ט באדר ב' התשע"ו (29 במרס 2016).
סעיף 3 לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, שעניינו איסור השפעה בלתי הוגנת, אוסר על עוסק לעשות מעשים שיש בהם כדי לשלול את חופש ההתקשרות של הצרכן או לפגוע בו בצורה מהותית.
הסעיף מונה רשימה של מעשים שיראו עוסק שעשה אותם כמי שהפעיל השפעה בלתי הוגנת. כך, בין היתר, נקבע כי יראו עוסק שמנע מצרכן להביא למקום העסק, או למקום אחר המנוהל על ידי עוסק, מזון או שתייה מאותו סוג שהעוסק מוכר במקום, כמי שהפעיל השפעה בלתי הוגנת, אלא אם כן המקום במהותו הוא בית אוכל.
אולם, לעיתים אין זהות בין העוסק שמנהל את המקום ובין מי שמוכר את המזון, ועוסק עלול לנצל מצב זה כדי לחמוק מהאיסור ולטעון שהמזון או השתייה, שהצרכן מביא למקום העסק, אינם נמכרים על ידי העוסק ולכן הוא יכול למנוע את הכנסתם למקום העסק.

התיקון נועד להבהיר כי האיסור למנוע מצרכן להביא למקום העסק מזון או שתייה כאמור, חל על עוסק בין שהוא המוכר את המזון או השתייה במקום העסק ובין שאחר עושה זאת.
התיקון יכנס לתוקף 30 ימים ממועד פרסומו ברשומות.


הצעת חוק המהנדסים והאדריכלים (תיקון מס' 10) (הוספת נציג ארגון המהנדסים והאדריכלים העצמאיים למועצת ההנדסה והאדריכלות), התשע"ז-2017


הצעת חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (איסור מתן שירותי רפואה פרטית בבתי חולים ציבוריים), התשע"ה-2015


הצעת חוק הקרן לעידוד העסקת מבוגרים, התשע"ה-2015


הצעת חוק הצמדת שכר שוטרים וסוהרים לשכר משרתי קבע בצה"ל (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון - יישום צווי הגנה על עובדים חושפי שחיתות), התשע"ה–2015


הצעת חוק גיל פרישה (תיקון - שינוי גיל הפרישה לנשים במקצועות שוחקים), התשע"ה-2015


הצעת חוק העונשין (תיקון – הארכת ההתיישנות על עבירות מין בקטינים), התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (השוואת תנאים בין שכיר לעצמאי בחיסכון ארוך טווח), התשע"ה-2015


הצעת חוק חופש המידע (תיקון – יישום שקיפות המידע לטובת הציבור), התשע"ה–2015


הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - תשלום שכר עבודה בעת הליכי מיון והשמה), התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (התאגדות שוטרים), התשע"ה–2015


הצעת חוק התניית תמיכות במחקר ופיתוח ובהשקעות הון בעמידה בחוקי העבודה (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015


הצעת חוק ההגבלים העסקיים (תיקון - התארגנות עסקית בתחום הנשלט על ידי מספר קטן של מזמינים), התשע"ה-2015


הצעת חוק הסכמים קיבוציים (תיקון - ביקור נבחר הציבור במקום העבודה), התשע"ה-2015


הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - זכאות לפיצויים החל מיום העבודה הראשון), התשע"ה-2015


הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - הפסקת עבודה של עובדי קבלן), התשע"ה-2015


הצעת חוק הממשלה (תיקון – איסור העברת סמכות בתחום בעל עניין לאומי מיוחד), התשע"ה–2015


הצעת חוק זכיון ים המלח (תיקון - שמירה על העניינים החיוניים של המדינה), התשע"ה-2015


הצעת חוק הכנסת (תיקון - חובת פרסום מידע הנמסר בידי שדלן), התשע"ה-2015


הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – מוסר תשלומים), התשע"ה–2015


הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון - חובת דיווח של גופים בשירות הציבורי על העסקת עובדי קבלן שירות), התשע"ה-2015


הצעת חוק המוזיאונים (תיקון - מוזיאונים להנצחה והנחלה של זכר השואה והגבורה), התשע"ה-2015


הצעת חוק העסקה ישירה של עובדי הוראה, התשע"ה-2015


הצעת חוק הסדרת מעמדם של פליטים ומבקשי מקלט, התשע"ה–2015


הצעת חוק שימור השליטה הישראלית בתאגידים מרכזיים במשק, התשע"ה-2015


הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – מחיקת עילות סגירה), התשע"ו–2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הארכת תקופת זכאות לקצבה בעד ילד החולה בסוכרת נעורים), התשע"ה–2015


חוק הרשות לפיתוח הנגב (תיקון מס' 4) (תיקון), התשע"ח-2017

חוק הרשות לפיתוח הנגב (תיקון מס' 4), התש"ע-2010 (להלן - התיקון), מסדיר את הקמתם של מיזמים חקלאים-תיירותיים בנגב ("חוות בודדים"), וקובע, בין היתר, הוראות מעבר בנוגע למיזמים. מכוח התיקון, הוקמה ועדה בין-משרדית המוסמכת להמליץ לשר לפיתוח הנגב והגליל לגבי אישור מיזמים קיימים. מאחר שהמלצת הוועדה צריכה להתבסס בין היתר על מידת ההיתכנות התכנונית של המיזם, ונוכח הקושי בפרשנות המונח שהביא לעיכוב באישור המיזמים הקיימים, נקבע כי יש להפריד בין הליך ההמלצה של הוועדה לבין ההסדרה התיכנונית של המיזם. בהתאם לתיקון לחוק, הוועדה הבין משרדית תבחן אם המיזם עומד בתנאי הסף הקבועים היום בחוק, אך הקניית זכויות במקרקעין על ידי רשות מקרקעי ישראל, לשם המשך פיתוח המיזם הקיים, לא תייתר את השלמת ההסדרה התיכנונית של המיזם לפי הוראות כל דין. כמו כן, נקבע שאם הועדה הבין-משרדית לא תגבש המלצה בנוגע לבקשה בתוך שבע שנים מיום תחילת התיקון, יראו זאת כאילו המליצה לשר לפיתוח הנגב והגליל לאשר את המיזם הקיים.


הצעת חוק שימוש חוזר במים אפורים, התשע"ה–2015


הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון - תפוסה מרבית במקומות בילוי ציבוריים), התשע"ז-2016


הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – הערכת שוויו של רכב מעוקל), התשע"ה–2015


חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשע"ה-2015

החוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות יצר את מערך השיטור העירוני, במסגרתו פועלים פקחים של הרשויות המקומיות בסיוע למשטרת ישראל בפעולות למניעת אלימות. החוק נחקק בשנת 2011 כהוראת שעה לתקופת ניסיון של שנתיים, ובשנת 2013 הוארך בשנתיים נוספות. התיקון הנוכחי מאריך את הוראת השעה, במסגרתה פועל מערך השיטור העירוני ברשויות מקומיות מסוימות, בשנה וחצי נוספות, עד ליום ב' באדר התשע"ז (28 בפברואר 2017).


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - חובת נזילות למנפיק תו קנייה), התשע"ו-2015


הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הרחבת הזכאות לשירותים בתחום התפתחות הילד ולטיפולים פארא-רפואיים), התשע"ו–2015


הצעת חוק גיל פרישה (תיקון – הקדמת גיל הפרישה לעובדי הוראה), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון – הוראות לעניין הסדר חוב), התשע"ה–2015


הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – בחירת נציגים מהאזור), התשע"ה–2015


הצעת חוק הממשלה (תיקון – חוות דעת של רשות ציבורית בענייני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק הספורט (תיקון – צירוף נציג אוהדים להנהלת קבוצות כדורגל), התשע"ה–2015


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - מתן שירות טלפוני חינם על ידי תאגיד בנקאי), התשע"ה-2015


הצעת חוק משאל עם בדבר מתווה הסדרת ניהול משאבי הגז, התשע"ה-2015


הצעת חוק המפלגות (תיקון – שימוע לחברי כנסת חדשים), התשע"ו–2015


הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון – הפקעת זכויות), התשע"ה–2015


הצעת חוק מיסוי רווחי תוצרים מים המלח, התשע"ה-2015


חוק העיצובים, התשע"ז-2017

חוק העיצובים, התשע"ז–2017 נועד לקבוע הסדר מקיף, מאוזן ועדכני שיחול על עיצובים, ויחליף את ההסדר הקיים בעניין זה בפקודת הפטנטים והמדגמים משנת 1924, בכפוף להוראות מיוחדות בנוגע למדגמים. דיני העיצובים או דיני המדגמים כפי שנקראו עד היום הם ענף של דיני הקניין הרוחני, המסדיר את המסגרת החוקית להגנה על עיצובים של מוצרים תעשייתיים, להבדיל מדיני זכויות יוצרים שתכליתם להגן על יצירות, כאשר עיצוב מתייחס למראה של מוצר המורכב ממאפיין חזותי אחד או יותר, כגון צורה או מיתאר. החוק מבקש ליצור איזון בין שני אינטרסים ציבוריים: מצד אחד, הרצון לעודד פיתוח של עיצובים חדשים באמצעות הענקת "מונופול", דהיינו זכות בלעדית מוגבלת וקצובה בזמן לשימושים שונים בעיצוב, ומצד שני, הרצון לאפשר לכלל הציבור לעשות שימוש בעיצובים, ולפיכך לא להגביל את מגוון האפשרויות לעיצוב מוצרים ולצמצם את המונופול הניתן למעצבים למינימום ההכרחי שיקיים את התמריץ לפתח עיצובים חדשים כאמור. כמו כן, החוק מותאם להתפתחויות הטכנולוגיות,  לדין הבין-לאומי, ובפרט אמנות והסכמים בין-לאומיים, ולפסיקה הישראלית.
להלן פירוט של כמה מהחידושים בחוק זה לעומת הדין הקודם, פקודת הפטנטים והמדגמים:  ראשית, בהתאם למצב המשפטי ערב כניסתו של החוק לתוקף, הענקת "מונופול" לגבי מדגם מותנית ברישום במשרד המשפטים, המקנה תקופת הגנה של 15 שנים, בכפוף לעמידה בתנאי הכשירות לרישום. חוק העיצובים קובע הסדר חדש בשני מישורים: האחד, הארכת תקופת ההגנה לעיצוב רשום, מ-15 ל-25 שנים, בכפוף לתנאי כשירות לרישום שאינם זהים לאלה הקבועים בפקודה – חדשנות ואופי ייחודי. המישור השני נוגע להענקת הגנה, לראשונה בדין הישראלי, לעיצוב לא רשום, כך יוכל מעצב ליהנות מהגנה למשך 3 שנים, ללא צורך בהליך רישום, הכרוך בהשקעת משאבים ועשוי להיות בלתי יעיל לגבי עיצובים שהם אופנות חולפות. הענקת הגנה לעיצוב לא רשום נועדה בעיקר להקל על מעצבים שהם עוסקים קטנים ואין להם בהכרח את הידע והמשאבים הנדרשים להליך הרישום.
שנית, החוק כולל הוראות שיאפשרו למדינת ישראל להצטרף להסכם בין-לאומי – הסכם האג, וכתוצאה מכך יוכלו מעצבים ישראליים להגיש בקשה אחת ויחידה לרישום העיצוב וזו תנותב לכלל המדינות שהצטרפו להסכם.
שלישית, החוק כולל כלי אכיפה שאינם קיימים בפקודה – עבירות פליליות, סמכות לבית המשפט לפסוק פיצויים ללא הוכחת נזק (פיצויים עונשיים), וכן מתן אפשרות לבעל עיצוב רשום לפנות למכס ולבקש עיכוב של שחרור הטובין שלטענתו מפרים את זכויותיו בעיצוב, וזאת כדי להביא להרתעה משמעותית כלפי מפרים פוטנציאליים ולהגן כראוי על זכויותיהם של המעצבים.


חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 7), התשע"ו-2016

חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם, התשס"ב–2002, נחקק על רקע פער שנוצר בין חיילי המילואים למשרתי הקבע, בכל הנוגע לתשלומים הניתנים במקרה של פגיעה או מוות עקב השירות. החוק קובע כי בנוסף על התגמולים הניתנים לחיילי מילואים שנפגעו במהלך שירותם ולבני משפחותיהם מכוח חוקי השיקום, תשולם להם קצבה נוספת, אם לא היו להם הסדרים פנסיוניים וביטוחיים שנתנו לכך מענה. לפי שיטת החישוב הישנה, בשלב ראשון נבדקה התאמת שכרו של החייל לתקרת השכר הקבועה בחוק, ואם שכרו היה גבוה ממנה, הוא הופחת עד לתקרה זו. מגובה התקרה הופחת הסכום שהחייל או שאריו היו זכאים לו מקופת גמל, ובהתאם לכך נקבע גובה הקצבה הסופי. שיטת חישוב זו פגעה בבעלי שכר גבוה (מעל 43 אלף ש"ח בחודש), שכן סכומי הזכאות מקופת הגמל קוזזו מתקרת השכר, ולא משכרם בפועל, שהיה גבוה יותר. תיקון החוק שינה את שיטת החישוב, כך שכעת ראשית מופחת מהשכר הסכום שחייל המילואים או שאריו זכאים לו מקופת הגמל, ורק לאחר מכן מופחת הסכום שנותר עד לתקרת השכר הקבועה בחוק. תיקון זה מיטיב עם בעלי שכר גבוה, אך אינו פוגע במשתכרים בשכר נמוך יותר. התיקון חל גם על מקרים שאירעו בעבר, אך רק על תשלומים שיינתנו ממאי 2016 ואילך. תיקון נוסף בהצעת החוק נוגע למועד תשלום הקצבה, וקובע כי הקצבה הראשונה תשולם החל מהחודש הראשון שלאחר החודש שבו נולדה העילה לקצבה. זאת, בשונה מהמצב שהיה נהוג לפני תיקון החוק, ובו שולמה הקצבה הראשונה החל מהחודש השני שלאחר החודש שבו נולדה העילה לקצבה.


הצעת חוק שקיפות אינטרסים כספיים וגילוי עניינים של חברי הכנסת והשרים, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – הארכת תקופת החופשה לכל שנת עבודה אצל מעסיק), התשע"ה-2015

חזרת חה"כ המציע לפני ד. מוקדם


הצעת חוק הקאדים (תיקון – בחירת אישה לתפקיד קאדי), התשע"ה–2015


חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 47 - הוראת שעה), התשע"ה-2015

החוק קובע כהוראת שעה לשנתיים כי יושב ראש הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון, המורכבת מחברים בוועדת הכספים ומחברים בוועדת החוץ והביטחון, יכול שיהיה מבין כל חברי הוועדה המשותפת, ולא רק מקרב חברי ועדת הכספים שבה.


חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ו-2016

חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ו–2016 (להלן – החוק) התקבל בכנסת ביום כ"ט בתמוז התשע"ו (4 באוגוסט 2016). החוק קובע את הקמת הרשות להתחדשות עירונית שתפקידיה הם, בין היתר, לקדם מיזמים להתחדשות עירונית כהגדרתם בחוק, האצת מימוש תהליכי התחדשות עירונית, לרבות באמצעות זיהוי חסמים והסרתם וכן קידום פתרונות לתחזוקה לטווח ארוך של הרכוש המשותף באזורי התחדשות עירונית. בין היתר, החוק קובע הוראות שונות לעניין עבודת הרשות, ההכרזה על מתחמי פינוי ובינוי, מתן זכויות לאוכלוסיות מוחלשות, הנחה בארנונה ובאגרות בניה לאוכלוסיות הקבועות בחוק, הקמת מנגנון של ממונה על פניות דיירים וכן הוראות לעניין הסרת חסמים וייעול תהליכי התחדשות עירונית בהליך התכנון ובהקצאת מקרקעין.


חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 7), התשע"ו-2016

חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה)(תיקון מס' 7), התשע"ו–2016 (להלן – תיקון מס' 7), התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום כ"ג בשבט התשע"ו (2 בפברואר 2016).
חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט–1998 (להלן – החוק), קובע כי דייר המתגורר בדירה ציבורית זכאי לרכוש את הדירה הציבורית בהתאם לתנאי הזכאות הקבועים בחוק. בהתאם להוראות החוק, מחיר הדירה הציבורית לשם רכישתה על ידי הזכאים מחושב על בסיס מחיר הדירה בשוק החופשי, על פי קביעת השמאי הממשלתי או שמאי שהוא הסמיך לכך. ממחיר זה, "המחיר הבסיסי" בלשון החוק, מופחת סכום ההופך למענק בתום חמש שנים ממועד חתימת החוזה לרכישת הדירה, בתנאי שהדירה היתה בשימושו של הדייר שזכאי לרכוש אותה או של יורשו. דהיינו, מדובר במענק מותנה.
על סכום המענק המותנה חלות שתי הגבלות. הגבלה ראשונה נוגעת לקביעת תקרה לסכום המענק, והשנייה – לסכום המחיר הבסיסי, מחיר הדירה בשוק החופשי, המשמש לחישוב המענק. בעניין ההגבלה השנייה, קבע החוק, כנוסחו לפני התיקון, כי סכום המחיר הבסיסי המשמש לחישוב המענק המותנה לא יעלה על 705,000 שקלים חדשים, ולגבי זכאים שנקבעה להם נכות רפואית לצמיתות של 100% בשל ריתוק לכיסא גלגלים או בשל עיוורון מלא בשתי העיניים – 881,250 שקלים חדשים. כלומר, אם המחיר של הדירה בשוק החופשי גבוה מסכומים אלה, המענק המותנה יחושב כאחוז מהסכום, לפי העניין, ולא מעבר לכך.
תיקון מס' 7 מגדיל את סכום המחיר הבסיסי המשמש לחישוב המענק המותנה, כך שיעמוד על סכום מקסימלי של 915,000 שקלים חדשים, ולגבי זכאים שהם נכים כאמור – 1,091,250 שקלים חדשים.
כמו כן, סעיף 19 לחוק, קובע כי סכומים הנקובים בחוק יעודכנו לפי שיעור העלייה במדד תשומות הבנייה מה-1 בינואר 2013 ועד למועד שבו חתם זכאי מסוים על חוזה לרכישת הדירה הציבורית. הוראה זו, כנוסחה לפני תיקון החוק, התייחסה למעשה רק לעדכון לגבי הסכומים המשמשים לחישוב המענק המותנה, אך לא לגבי הסכום המשמש להגדרת "זכאי" לפי החוק, שלפיה מי שזכאי לרכוש דירה ציבורית הוא אדם שהתגורר בדירה ציבורית, כדין או לפי חוזה, במשך 5 שנים רצופות לפחות, ואין ולא היו בבעלותו או בבעלות קרובו, מהמועד שבו חתם על חוזה השכירות בדירה הציבורית, דירה או מקרקעין ששווים עולה על 350,000 שקלים חדשים. התיקון מתאים את נוסחו של סעיף 19, כך שיתייחס גם לעדכון לפי מועד הגשת הבקשה לזכאות לפי החוק, כלומר גם לסכום הנקוב בהגדרה "זכאי". בנוסף, התיקון קובע כי תפורסם אחת לשנה הודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד הבינוי והשיכון על הסכום המעודכן הנקוב בהגדרה "זכאי".


הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון – הכנסה נוספת), התשע"ה–2015


הצעת חוק לבדיקה וטיפול ראשוני בקטינים נפגעי עבירות מין, התשע"ו–2015


הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון - הצבעת סטודנטים), התשע"ו-2016


הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – עמלת קסטודיאן), התשע"ה–2015


הצעת חוק זכויות ושירותים לילדים ובני נוער עם קשיים נפשיים, התשע"ה–2015


הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - הארכת המועד להגשת הערעור), התשע"ה-2015


הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – הכרה בארוסות חיילים שנספו במערכה), התשע"ה-2015


הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון - איסור על התקשרות קבלנית להעסקת עובדים), התשע"ו-2015


הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – ביטול ניכוי קצבה חודשית לפי הסכם עם גרמניה), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק העונשין (תיקון – מרמה והפרת אמונים), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון - ביטול ניכוי הקצבה החודשית לפי הסכם עם גרמניה), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגבלת התקופה לבירור תביעה), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין) (תיקון – סמכות בין לאומית בתביעת גירושין של אישה יהודייה), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (תיקון מס' 13), התשע"ה-2015


חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 47 והוראת שעה), התשע"ה-2015 קובע הוראת שעה הכוללת הסדר המסמיך את רשמי ההוצאה לפועל לתת הפטר למי שהוכרז כחייב מוגבל באמצעים ועומד בתנאים המפורטים. כמו-כן, מפורטים סייגים למתן הפטר והסדרים נוספים, דוגמת אופן הגשת הבקשה למתן הפטר וניהולה, הגשת התנגדויות לבקשה ודיון בהן, אופן ביטול צו הפטר שניתן וקביעת ערעור בזכות לבית משפט השלום על קבלת בקשת הפטר ועל מתן צו הפטר.


הצעת חוק הספורט (תיקון - זכויות ספורטאים), התשע"ו-2016


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הרחבת מעגל הזכאים למענק לימודים), התשע"ו-2015


הצעת חוק הספורט (תיקון – ביטוח קטינים), התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (ביטול סמכות שר הפנים לאשר חקיקת עזר), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - נכס שאין מופקת ממנו הכנסה), התשע"ה–2015


הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת תקופת הזכאות לשעת הנקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – היעדרות חלקית במועדי צום ותפילה), התשע"ה–2015


הצעת חוק גמול שיתוף לעובדים, התשע"ו–2015


הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס ממכירת תרופות מאריכות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשע"ה-2015


הצעת חוק לייצוג הולם של יהודים בני המגזר החרדי בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק תעודת שחרור לחיילים משוחררים, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (זכות עיון במסמכי תאגיד עירוני), התשע"ה–2015


הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון – הסרת מגבלות), התשע"ה–2015


הצעת חוק עקרונות לפדיון שבויים ונעדרים, התשע"ה–2015


הצעת חוק הממשלה (תיקון – כללי אתיקה לחברי הממשלה), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (חובת קריאת שמות רחובות), התשע"ו-2016


חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 176 והוראת שעה), התשע"ו-2016

החוק קובע כי גובה דמי הלידה לעובדת עצמאית יחושב על-פי ההכנסה ששימשה יסוד לחישוב דמי הביטוח ברבע שנה שקדם ליום הקובע, או ברבע שנה בשנה שקדמה לשנה שבה חל היום הקובע, לפי הגבוה מביניהם. זאת, במקום החישוב שהיה קיים עד כה, ולפיו דמי הלידה של עובדת עצמאית חושבו על בסיס הכנסתה בשנת המס שבה הייתה בהריון בלבד – מבלי להתחשב באפשרות שבאותה שנה הייתה ירידה בהכנסה בשל ההיריון והלידה.
כמו כן, נקבעה הוראת שעה המקימה חובת דיווח של המוסד לביטוח לאומי לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, מדי שנתיים, על חישוב הכנסותיהן של עובדות עצמאיות לעניין דמי הלידה שהן זכאיות להם, לפי דרך החישוב החדשה שנקבעה בחוק.


חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 14), התשע"ה-2015

חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 14) התשע"ה–2015, מתקן את התוספת לחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב–1972, כך שנפגע עבירת מין יהיה זכאי לקבל סיוע משפטי בהליכים לפי חוק מגבלות על חזרתו של עבריין המין לסביבת נפגע העבירה, התשס"ה–2004, ללא מבחן זכאות כלכלית.


הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון – הגבלות על קבלת מידע מדורש עבודה באמצעות קורות חיים), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק גילוי עניינים של נבחרי ציבור, התשע"ה–2015


חוק הכרה אזרחית בהכשרות צבאיות, התשע"ו–2016

חוק הכרה אזרחית בהכשרות צבאיות, התשע"ו-2016 התקבל בקריאה שנייה ושלישית ביום כ' באדר א' התשע"ו (29 בפברואר 2016).

החוק מסמיך את ראש אכ"א לפנות לגורם אזרחי שהכשרה אזרחית מסוימת היא בתחום סמכותו, בבקשה לבחון את מידת התאמתה של דרישותיה של הכשרה צבאית מסוימת לדרישותיה של ההכשרה האזרחית.
הגורם האזרחי המוסמך יהיה רשאי להכיר בהכשרה הצבאית בדרך שבה הוא מכיר בהכשרה האזרחית, להודיע לראש אכ"א כי כדי להכיר בהכשרה הצבאית יהיה על צה"ל לערוך בהכשרה הצבאית התאמות או שינויים שונים, להכיר בהכשרה הצבאית באופן חלקי, להכיר בהכשרה הצבאית כממלאת אחר חלק מדרישותיה של הכשרה אזרחית, או להודיע לראש אכ"א כי אינו מכיר בהכשרה הצבאית.
ראש אכ"א יודיע לחייל, בעת שירותו הסדיר, על הכרה של גורם אזרחי מוסמך בהכשרה צבאית שרכש, וכל ההכרות יפורסמו גם באתר האינטרנט של משרד הביטחון.
שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת אחת לשנה על הכשרות צבאיות שהוכרו, באופן מלא או חלקי, ועל הכשרות צבאיות שלא הוכרו.
החוק אינו חל על לימודים אקדמיים, תעודת הוראה או תעודת עובד חינוך בחינוך הבלתי-פורמלי. עם זאת, הוא אינו מונע ממוסד מוכר להשכלה גבוהה שיהיה מעוניין בכך, לתת פטור לצורכי לימודים אקדמיים, לימודים לשם קבלת תעודת הוראה או לימודים לשם קבלת תעודת עובד חינוך בחינוך הבלתי־פורמלי, למי שהשלים הכשרה צבאית מסוימת.


הצעת חוק פיקוח על בתי ספר (תיקון – חובת הכנת תסקיר בטיחות), התשע"ו–2015


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - שיהוי בחיוב חשבון בעסקה מתמשכת וערעור על גובה החשבון), התשע"ו-2015


הצעת חוק הסדרה ופיקוח על הימורים חוקיים בישראל, התשע"ו–2015


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - התקנת טובין במענו של צרכן), התשע"ו-2015


חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 71), התשע"ו–2016

החוק קובע איסור על פרסום שם של חייל, לרבות כל פרט אחר שיש בו כדי לזהות אותו, במקרים אלה: הוא חשוד בביצוע עבירה שנעשתה תוך כדי פעילות מבצעית וכחלק ממנה, וטרם הוגש נגדו כתב אישום, או שהוחלט שלא להגישו; הוא נאשם בביצוע עבירה, שנעשתה תוך כדי פעילות מבצעית וכחלק ממנה, וטרם הורשע; הוא הואשם בביצוע עבירה שנעשתה תוך כדי פעילות מבצעית, וכחלק ממנה, וכתב האישום שהוגש נגדו בוטל או שהוא זוכה. בנוסף, מאפשר החוק לבית הדין הצבאי להתיר את פרסום השם, לאחר ששמע את עמדת החייל, וכן מאפשר למשטרה הצבאית להיתר את הפרסום לשם תפיסת עבריין נמלט, אזהרת הציבור וכיוצא באלה. כן נקבע כי היועץ המשפטי לממשלה או למי שהסמיך לכך, יוכל להעביר את שמו של החייל לרשויות שלטוניות או שיפוטיות זרות, ובכך לסייע בהגנה על החייל במקרה של פתיחה בהליך משפטי נגדו במדינה זרה. נוסף על אלה קובע תיקון החוק כי בדומה לעונש הקבוע בחוק על איסור פרסום השם בשלב החקירה או ההליך המשפטי, העונש על פרסום שם או כל פרט מזהה אחר של חייל המעורב באירוע המתברר במסגרת תחקיר, יהיה שישה חודשי מאסר. תיקון חוק זה יחול, בשינויים המתחייבים, גם על שוטרי משמר הגבול, וכן על שוטרים "כחולים" כאשר אלה משתתפים בפעילות מבצעית למניעת פעילות חבלנית עוינת.


הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – הגבלת משך זמן החקירה המשטרתית וטיפול התביעה בתיק החקירה עד להגשת כתב אישום), התשע"ה–2015


חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו (תיקון), התשע"ו–2016

חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ה-2014ף קובע כי אדם יוכל להיחשב כשאיר של בן זוגו לשעבר בהסדר פנסיה של צבירת זכויות לפי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שניתן לגביו לפני יום תחילת אותו חוק בהתקיים מספר תנאים. בין השאר, דורש החוק כי אם חלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין לחלוקת החיסכון הפנסיוני או מהמועד שבו החלה הזכאות של בעל הפנסיה לגמלה, לפי המאוחר, תוגש הבקשה לרישום פסק הדין לא יאוחר מתום שנה מיום תחילתו של החוק (6 בפברואר 2016). התיקון הנוכחי מאריך את התקופה לרישום פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שניתן לפני יום התחילה משנה לשלוש שנים מיום התחילה (עד ליום 6 בפברואר 2018).


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (העדפה במכרזים לתושבי רשות מקומית באזורי עדיפות לאומית), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (התקשרות עם מתכנן), התשע"ו–2015


הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – חובת התקנת אמצעי הצללה בגני שעשועים), התשע"ו–2015


הצעת חוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון, התשע"ז–2016


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת סימון שם או כינוי המוצר בשפה הערבית), התשע"ה–2015


הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת הגנה מפני פיטורים לעובדות לאחר לידה), התשע"ה–2015


הצעת חוק מזונות לילד בגיר (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון – ביטול מבחן הכנסה), התשע"ה–2015


הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (תיקון – הפחתת מספר יחידות הדיור המזערי בתכנית מועדפת לדיור בישובי מיעוטים), התשע"ה–2015


הצעת חוק הנגשת מוקדי פניות חירום באמצעות מסרון, התשע"ה-2015


הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפה מתקנת לנכי צה"ל), התשע"ה–2015


הצעת חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה) (תיקון – סייג לדירות גדולות), התשע"ה–2015


הצעת חוק הגנה על עובדים הנתונים תחת מתקפה אישית, התשע"ו–2015


הצעת חוק קידום השמעת זמר ישראלי במרחב הציבורי, התשע"ו–2015


הצעת חוק יסודות המשפט (תיקון – עקרונות המשפט העברי), התשע"ה–2015


הצעת חוק השימוש בתאריך העברי (תיקון – ציון מניין השנים למדינת ישראל), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (חובת הקלטת דיונים, ניהול פרוטוקול ופרסומם), התשע"ה 2015


הצעת חוק חלוקת עודפי מזון הראוי למאכל אדם שלא נמכר, התשע"ו-2015


הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון- שינוי ייעוד לצורך הקמת תחנת דלק) (הוראת שעה), התשע"ו-2015


הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – שירות בני ישיבות הסדר), התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - איסור פיטורים של עובד שאשתו בהריון), התשע"ה-2015


הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – בחירת רבני עיר וכהונתם), התשע"ו–2015


הצעת חוק המרכז למורשת הערבים בישראל, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - חובת מסירת הקלטת שיחת טלפון לצרכן), התשע"ה–2015


הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הרחבת חובת מתן שירותים רפואיים ביישובים קטנים), התשע"ה-2015


הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – הצבעה על ידי אזרחים בחוץ לארץ), התשע"ה–2015


הצעת חוק הסכמים קיבוציים (תיקון - התייעצות עם ארגוני עובדים בעניין צו הרחבה), התשע"ה-2015


הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – ביטול החוק), התשע"ה–2015


הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי

חה"כ המציע התפטר


חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 162), התשע"ו-2015

חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995 קובע את הזכאות לגמלת סיעוד. הגמלה ניתנת לתושב ישראל שהגיע לגיל הפרישה ונמצא שהוא זקוק במידה רבה לעזרת הזולת בביצוע פעולות היום־יום או להשגחה, והיא מותנית במבחני הכנסה שנקבעו לפי החוק. לפי חוק הביטוח הלאומי ניתנת גמלת הסיעוד כשירותים בעין כגון עזרה בבית המבוטח, ביקור במרכז יום לקשיש ומשדר מצוקה.
מוצע לקבוע כי הוראת השעה, שנקבעה בתיקון מס' 147, שלפיה יוכל מבוטח אשר ניתנים לו או לבן משפחתו המתגורר עמו שירותי סיעוד בידי מטפל, ברוב שעות היממה, שישה ימים בשבוע לפחות, לבחור האם לקבל את הגמלה בכסף ולא בעין, תקבע כהוראה קבועה בחוק.


הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - שידורי טלוויזיה בתשתית רחבת פס), התשע"ו–2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת אזרח ותיק), התשע"ו-2015


הצעת חוק שכירות הוגנת (הוראת שעה ותיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון – איסור הפצת דבר תעמולה באמצעי דיוור ישיר סמוך למועד הבחירות לכנסת), התשע"ו–2015


הצעת חוק להעדפה מתקנת בתעסוקה לתושבי עיירות הפיתוח, התשע"ה–2015


חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 103 והוראת שעה), התשע"ה-2015

החוק קובע, במסגרת הוראת שעה לחמש שנים, תיקוני חקיקה נדרשים בחוק התכנון והבנייה וכן במספר חוקים נוספים העוסקים בתחום, כדי לתת ביטוי להעברת הסמכויות ושטחי הפעולה בעניין זה משר הפנים לשר האוצר.
כמו כן החוק קובע הוספת נציגים לשלטון המקומי ולארגונים חברתיים במספר מוסדות תכנון מרכזיים כך שישמר היחס בין מספר נציגי הממשלה לנציגי הציבור במוסדות אלה.


הצעת חוק הגבלת כהונה של מנהלים כלליים ואומנותיים במוסדות תרבות מתוקצבים, התשע"ה–2015


חוק השידור הציבורי (תיקון מס' 2), התשע"ה-2015, התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום י"ט באלול התשע"ה (3 בספטמבר 2015).
חוק השידור הציבורי (תיקון מס' 2), התשע"ה–2015 (להלן – התיקון), מתקן את חוק השידור הציבורי, התשע"ד-2014 (להלן –החוק) שמטרתו להקים תאגיד שידור ציבורי ולסגור את רשות השידור.
תיקון זה לחוק קובע מספר עניינים:
ראשית, שינוי שם החוק ל"חוק השידור הציבורי הישראלי", שינוי שמו של התאגיד ל"תאגיד השידור הישראלי" ועיגון שמה של תחנת הרדיו "קול ישראל" בחוק.
שנית, דחיית התחילה בחוק ליום 31 במרס 2016 (להלן – יום התחילה), שאז יחל לפעול ולשדר תאגיד השידור הישראלי.
שלישית, נקבע כי בעד שנת 2015 ואילך לא תיגבה אגרה בעד החזקת מקלט טלוויזיה.
בנוסף, נמחק האיסור על המפרק לפטר עובדים כאמצעי לצמצום מספר העובדים או להתייעלות רשות השידור ונקבע, כי לא יראו בפיטורי העובדים שנעשו כאמור לצמצום מספרם או להתייעלות כשלעצמו, כפגיעה בשידורים.
עוד נקבע בחוק, כי המדינה תעביר למפרק את הסכום הנדרש למימון יתרת ההוצאות לתשלום, ובלבד שעד ליום י"ט בכסלו התשע"ו (1 בדצמבר 2015), נחתמו חוזים לפינוי מתחום רשות השידור בתל אביב.
בנוסף, המנהל הכללי הזמני הוסמך לעסוק בכל הפעולות הנדרשות לשם היערכות תאגיד השידור הישראלי לקיום השידורים ביום התחילה, ולמלא את כל התפקידים המוטלים על המנכ"ל לפי החוק, לרבות רכישת תוכן חדש, ויחולו לגביו הוראות החוק החלות על המנכ"ל. כמו כן, תקופת כהונתו של המנכ"ל הזמני תהיה עד תום שנה מיום התחילה. ככלל, אין מניעה למנות אותו לתפקיד המנכ"ל הקבוע של התאגיד, אולם תקופת כהונתו כמנכ"ל זמני תובא בחשבון לעניין תקופת הכהונה הקבועה בחוק למנכ"ל תאגיד השידור הישראלי.
עוד נקבע, כי המנכ"ל הזמני יהיה רשאי לקבל לעבודה, לפני יום התחילה, עד 400 עובדים הנדרשים לשם היערכות לקיום השידורים ביום התחילה, זאת גם אם טרם נקבעה מגבלת שיא כוח אדם על ידי המועצה. קבלת העובדים תיעשה בהליך שוויוני ושקוף לפי כללים שיקבע המנכ"ל הזמני, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה, ויפורסמו באתר האינטרנט של תאגיד השידור הישראלי או של משרד התקשורת. לאחר מינויו של מנהל חטיבת החדשות הראשון, קבלת עובדים למשרות עיתונאי, עורך חדשות או מגיש תכניות בחטיבת החדשות, תיעשה בידי מנהל חטיבת החדשות באישור המנכ"ל ובכפוף לכללים שפורסמו. אולם, כי אם מונתה המועצה, המשך קבלת העובדים יהיה טעון את אישורה, והיא אף רשאית להתנות את האישור בתנאים.
בנוסף, בחוק נקבעו הוראות לעניין ועדת איתור מיוחדת לבחירת נושאי משרה, עד למינוי המועצה. בוועדה יכהנו המנכ"ל הזמני כיו"ר הוועדה, יו"ר ועדת האיתור שהוא שופט בדימוס ונושא משרה נוסף שקבע המנכ"ל. נושאי המשרה שימונו על ידי הוועדה המיוחדת, יכהנו תקופה שלא תעלה על שנתיים, אך יוכלו להתקבל לעבודה בתאגיד השידור הישראלי בהליך הקבוע בחוק. אם מונתה המועצה באמצע הליך האיתור, תסיים ועדת האיתור המיוחדת את ההליך, אך מינויו של נושא המשרה, יהיה טעון אישור המועצה.
עוד נקבעו מספר הבהרות לעניין מועד סיום העסקתם של עובדי רשות השידור והטלוויזיה הלימודית, כך שאם מועד סיום העסקתם חלק לפני יום הפרסום, יראו אותם כעובדי רשות השידור או הטלוויזיה הלימודית, לעניין קבלתם בתאגיד השידור הישראלי, בפטור ממכרז.
לסיום, בעת הקריאה השניה והקריאה השלישית במליאת הכנסת, התקבלה הסתייגות לסעיף 12, שעניינו תיקון סעיף 113 לחוק, כך שבסוף פסקה (1)(ב), יבוא: "בשידורי הרשות יש להימנע מחד-צדדיות, ממשפט קדום, מהבעת דעה אישית, ממתן ציונים והדבקת תגים, מהעלמת עובדות או מהטמעתן באורח סלקטיבי שלא לפי ערכן החדשותי".


הצעת חוק יכולת הציבור לחוקק, התשע"ו-2016


הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – התליית מספר ימי ההיעדרות במספר ילדי העובד), התשע"ה-2015

חה"כ המציע התפטר


חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 13 והוראת שעה), התשע"ו-2015
(להלן - התיקון) התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום כ' בחשון התשע"ו (2 בנובמבר 2015). ליבת התיקון הוא איחוד החשבונות בקרנות הפנסיה בשני שלבים; השלב הראשון חל בכ"ב באדר ב' התשע"ו (1 באפריל 2016) כהוראת שעה עד ט"ו בניסן התשע"ח (31 במרס 2018) מאפשר לממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון לקבל מכל החברות המנהלות פרטי עמיתים פעילים ולא פעילים בקרנות הפנסיה כדי להצליב מידע שיאפשר להעביר את הכספים בקרנות הפנסיה בהם הוא עמית לא פעיל לקרן הפנסיה בה הוא עמית פעיל. החברה תעדכן אותו כי יש כוונה לעביר את הכסף לקרן בה הוא עמית פעיל, ויינתן לו יינתן פרק זמן להתנגד להעברה ואם לא התנגד – יועברו הכספים לקרן הפנסיה בה הוא עמית פעיל. המטרה היא למנוע מצב בו העמית ישלם דמי ניהול כפולים וביחס לכספים  בחשבון לא פעיל. השלב השני בנושא איחוד החשבונות הוא הוראת קבע מיום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017) המתייחסת למקרה בו אדם מצטרף לקרן פנסיה חדשה ואז מוטלת על החברה המנהלת את הקרן אליה הוא מצטרף לבדוק האם יש לו חשבונות לא פעילים בחברות אחרות על מנת לאחדם.


הצעת חוק נישואין אזרחיים בישראל, התשע"ה–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) (תיקון - ניוד זכויות באזור סיכון), התשע"ו-2016


הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - זכאות לגמלה לתלמיד בלימודים אקדמיים), התשע"ה-2015


הצעת חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014) (תיקון – החרגת נכס שהתקבל בחלוקת נכסי עיזבון), התשע"ה–2015


הצעת חוק החזרתם של תושבי גאבסיה, איקרית ובירעם לכפריהם, התשע"ו–2015


הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - זכאות לגמלה למי שמצוי בהכשרה מקצועית), התשע"ה-2015


הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שירותי רפואה מונעת ושירותי בריאות לתלמיד), התשע"ה-2015


הצעת חוק פנסיה חובה לעצמאים, התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (חנינה ואי-הפללה בעבירות קנבוס), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) (תיקון - תשלום מזונות לבגיר עם מוגבלות), התשע"ה–2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הכפלת קצבת נכות בהגעה לגיל הזכאות לקצבת זקנה), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק ביטוח פיקדונות בתאגיד בנקאי, התשע"ה-2015


הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – כשרות בלבד ובית אוכל הפתוח בשבת), התשע"ה-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון – ייצוג משפטי חינם בהליך הוצאה לפועל), התשע"ה–2015


הצעת חוק חישוב היקף משרה ושכר חודשי לעובד בשכר (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (שלילת לימודים אקדמיים מאסירים ביטחוניים), התשע"ה–2015


הצעת חוק הפסקת שיטת ההעסקה הקבלנית, התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התשע"ו–2015


הצעת חוק פיצוי לנפגעי פוליו (תיקון – נפגעים שנולדו מחוץ לישראל), התשע"ה–2015


חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (תיקון מס' 5), התשע"ז-2017

התיקון נועד לעודד את התחרות בשוק האשראי הקמעונאי ולהבטיח הגנה נאותה על לווים מפני חוזי הלוואה בריביות מופרזות. על-פי התיקון, תחולת החוק תורחב כך שתחול על כלל המלווים בשוק האשראי, כולל התאגידים הבנקאיים, ולמעט מספר חריגים. עוד נקבע בתיקון כי תוטל אחריות פלילית ועיצומים כספיים על מי שחורג מתקרות ריבית מסוימות; כי תורחב חובות הגילוי החלות על מלווה בחוזה ההלוואה; וכן נעשו התאמות מיוחדות לעניין חובות הגילוי לסוגי חוזים מיוחדים, כדוגמת, מסגרת אשראי או עסקאות ניכיון.


חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 38), התשע"ו-2016

בתיקון לחוק נקבעו שינויים במבנה, בפעילות ובניהול הכספי של לשכת עורכי הדין. תפקידי הלשכה הורחבו להיבטים נוספים שהלשכה מתעסקת בהם לטובת חברי הלשכה והציבור הרחב, כגון: ארגון השתלמויות מקצועיות; עיסוק בהליכי גישור; ניהול קשרי החוץ של הלשכה, ועוד.
נערכו שינויים במבנה הלשכה- הוועד המרכזי בוטל והמועצה הארצית נקבעה כגוף המבצע של הלשכה. לשם כך נקבע בחוק, הרכבה, תפקידיה וסמכויותיה של המועצה הארצית, וכן נקבעה חובה למועצה הארצית להקים ועדות שתהיינה אחראיות על הפעלת תחומי פעילות שונים שבסמכות הלשכה, שמופעלים כיום על ידי הוועד המרכזי. נקבע כי הוועדים המחוזיים יהיו כפופים להחלטות המועצה הארצית וסמכויותיהם יוגדרו בצורה ברורה בחוק. וכן, עוגנו בחוק תפקידם של בעלי תפקידים בלשכה כגון: ועדת ביקורת, רואה חשבון, מבקר, יועץ משפטי ומבקר פנימי והוסדר בחוק מעמדו וסמכויותיו של מנכ"ל הלשכה.
בנוסף לכך, הוסדר בחוק האופן שבו ייקבע תקציב הלשכה והאופן בו הוא יחולק בין המוסדות הארציים לוועדים המחוזיים. וכן נקבע  כי דמי החבר והאגרות למימון, יהיו תחת הפיקוח של שר המשפטים.
לבסוף, הוענקו בחוק סמכויות נוספות לשר המשפטים. נקבע כי לשר המשפטים סמכות להורות לגורמים בלשכה על מילוי חובה או על ביצוע תפקיד במידה ולא ביצעו אותו, ובמקרים חריגים אף להורות על פיזור המועצה הארצית, ראש הלשכה או שניהם יחד. וכן שר המשפטים הוסמך לקבוע בתקנות, הוראות הנוגעות לתוכן מבחני הלשכה.


חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42 והוראת שעה)

חוק-יסוד: הכנסת קובע ששר או סגן שר רשאי להתפטר מהכנסת למשך כהונתו ברשות המבצעת, ולחזור לכנסת עם עזיבתו את הרשות המבצעת. ראש הממשלה, וכן ממלא מקומו ומי שהתמנה לראש ממשלה בפועל לא רשאי להפסיק את חברותו בכנסת. נקבע כי בכל עת, רק שר או סגן שר אחד מכל רשימה, יוכל להתפטר מהכנסת עם אפשרות לחזור, והבא במקומו ברשימת המועמדים יבוא במקומו. לחבר הכנסת המחליף יהיו את כל הזכויות והחובות של חבר כנסת "רגיל" במשך כהונתו בכנסת, וההצעה שומרת על עצמאותו – השר שהתפטר מהכנסת לא רשאי להחליט שאינו מרוצה מתפקודו של חבר הכנסת המחליף אותו, ולחזור לכנסת תוך כדי כך שהוא ממשיך לכהן כחבר הממשלה. השר שהתפטר רשאי לחזור מהתפטרותו ולחזור לכנסת רק במקרים מוגבלים – אם הוא חדל להיות שר או סגן שר, או אם התמנה לראש הממשלה, כולל ממלא מקום וראש ממשלה בפועל. לבסוף, נקבע מנגנון "החלפה", לפיו שני שרים מאותה רשימה המכהנים ברשות המבצעת רשאים להודיע שהם "מחליפים" ביניהם מי ימשיך לכהן כחבר כנסת.
בנוסף נעשו תיקונים נלווים בחוק-יסוד: הממשלה, שמבהירים את מעמדו של סגן שר והקשר שלו לרשות המחוקקת: ראשית, נקבע שסגן שר יצהיר אמונים מכוח תפקידו החדש. שנית, נקבע כי ועדות הכנסת יהיו רשאיות לזמן את סגן השר להופיע בפניהן, זאת באמצעות השר שלו.
עוד נקבע כי התפטרות או פיטורין של סגן שר לא יחולו מיד, כפי שהיה קבוע בעבר בחוק-היסוד: הממשלה, אלא ייכנסו לתוקף לאחר 48 שעות, בדומה להסדר שחל לגבי שרים. ללא התיקון, הפסקת הכהונה לאלתר תביא להחלפתו של חבר הכנסת, מבלי לאפשר לסגן השר זמן התארגנות או חרטה.
ההוראות בחוקי-היסוד שעוסקות בהפסקת כהונתו של שר או סגן שר נקבעו כהוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים, לעומת זאת ההוראות שעוסקות בהצהרת האמונים ובמנגנון ההתפטרות של סגן השר נקבעו כהוראת קבע.


חוק הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשע"ה-2015

תיקון מס' 42 לחוק-יסוד: הכנסת (להלן – חוק-היסוד) קבע, בין היתר, ששר או סגן שר רשאי להתפטר מתפקידו כחבר כנסת ובמקומו יבוא הבא בתור ברשימת המועמדים של המפלגה. השר או סגן השר רשאי לחזור לכנסת עם עזיבתו את הרשות המבצעת. בשל ההסדר החדש התעורר הצורך לתקן חוקים נוספים שמושפעים מההסדר כאמור.
התיקון לחוק-היסוד יצר תפקיד חדש של סגן שר שאינו חבר כנסת, כאשר החקיקה הקיימת לא התייחסה למצב זה. לכן נקבעו בחוק זה הוראות משלימות לגבי הסדרים שבעבר חלו על סגן השר מכוח תפקידו כחבר כנסת. בחוק חסינות חברי כנסת, זכויותיהם וחובותיהם, התשי"א–1951 נקבע שדין סגן שר שאינו חבר כנסת כדין סגן שר שהוא חבר כנסת, וכן בחוק המפלגות, התשנ"ב–1992, נקבע שההסדרים בעניין בחירות מקדימות, שעניינם טוהר המידות ומגבלות על תרומות והוצאות, יחולו גם על סגני שרים. בנוסף, נקבע כי ההסדרים לגבי חברי הכנסת הקבועים בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב–1971 ובחוק האזנת סתר, התשל"ט–1979, שעניינים זכויות הקשורות לחסינות, יחולו גם על שרים ועל סגני שרים, בין אם הם חברי כנסת ובין אם לא (וזאת למרות שבעבר ההסדרים לא חלו על שר שאינו חבר כנסת).
השפעה נוספת של התיקון לחוק-היסוד היא על הזכויות הכספיות המוענקות לשרים ולסגני שרים. כדי לא לפגוע בנבחר הציבור שהתפטר מהכנסת כאמור, נקבע שההסדר לעניין פנסיה תקציבית הקבוע בחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ"ט–1969, יחול גם על סגן שר שאינו חבר כנסת, וכן נקבע בחוק הכנסת, התשנ"ד–1994, ששר או סגן שר ימשיך לקבל מימון לצורך קשר עם הבוחר גם לאחר שחברותו בכנסת הופסקה.
תיקוני החוק שמפנים במישרין להסדר החדש, וכן התיקון לחוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם, התשי"א–1951, נקבעו כהוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים, שכן ההסדר החדש לפי תיקון מס' 42 לחוק-היסוד גם הוא הוראה שעה.


הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 110) (תיקון) (רישום תאריך לידה עברי ברישיון נהיגה – דחיית תחילה ותחולה), התשע"ה-2015


הצעת חוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) (תיקון - ספירת קולות), התשע"ו-2016


הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – הגברת התחרותיות בשוק הכשרות), התשע"ו–2015


הצעת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון - קביעת תקנות לעניין ציון מידע אודות רכיבים אלרגניים), התשע"ו-2016


הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חייים) (תיקון – רישיון לזיווג או למכירה של כלבים וחתולים), התשע"ו–2015


הצעת חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו (תיקון – תוקפו של חוק חורג)


הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - ביטול שלילת גמלאות מאלמנים שנישאו), התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הוספת עבודות בתחומי החינוך, התרבות והספורט כעבודות מועדפות), התשע"ו–2015


הצעת חוק רישום רכב ניזוק שנמכר על ידי מבטח או תאגיד, התשע"ו-2015


הצעת חוק הדרכונים (תיקון - יידוע מועד פקיעת תוקף הדרכון), התשע"ה–2015


הצעת חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 2 והוראת שעה), התשע"ה-2015


הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – משרד החינוך), התשע"ו–2015


הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון – פטור ממס שבח אינפלציוני), התשע"ה–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (קרן לחלוקת כספים בעד נכסים של גופים ממשלתיים), התשע"ו–2015


הצעת חוק דחיית מועד תשלום מסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התשע"ה–2015


הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – הגבלת שיעור התמורה שמשולמת לקבלן כוח אדם או לקבלן שירות), התשע"ו-2015


הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – הגבלת גובה אגרת הנישואין), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק המקרקעין (תיקון – מעלית שבת), התשע"ו–2015


חוק הספורט (תיקון מס' 10), התשע"ו-2016

החוק מונע כפל תשלומי ביטוח בכך שהוא פוטר את גופי הספורט המחויבים לפי החוק לבטח ספורטאים המשתתפים בתחרויות מטעמם, מלבטח מספר קבוצות של ספורטאים שמבוטחים באופן אחר. הספורטאים שלגביהם יהיו פטור מחובת ביטוח כאמור הם ספורטאים המקבלים מעל שכר מינימום, וספורטאים המשתתפים בפעילות ספורט במסגרת פעילות הנלווית לעבודה, לרבות בליגה למקומות עבודה, המבוטחים לפי חוק הביטוח הלאומי, וכן תלמידים המבוטחים באמצעות רשות החינוך המקומית בביטוח תאונות אישיות לפי חוק לימוד חובה.


חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 10), התשע"ו-2015

חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 10), התשע"ו–2015, מתקן כמה נושאים הנוגעים לאופן יישום חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד–1994 ואכיפתו לרבות: הטלת חובה על בעלים או מחזיק של בעל חיים למנוע התעללות בו ולספק לו את צורכי מחייתו, שיפור ועדכון ההוראות בעניין תפיסה של בעלי חיים והתנאים להחזרתם לבעליהם, תשלום הוצאות בשל תפיסת בעל חיים ובשל הטיפול בו, החמרת הענישה על עבירות שנעברו בנסיבות מחמירות, אחריות נושאי משרה בתאגיד שעיסוקו בבעלי חיים לפקח ולפעול למניעת עבירות מסויימות לפי החוק בידי התאגיד והוראה בעניין שקילת שיקולי הגנה על בעלי חיים בעת הפעלת סמכויות לפי דינים אחרים הנוגעים לגידול, החזקה וטיפול בבעלי חיים ובתוצרתם.


הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון - זכות בחירה של בעל עסק בתחום רשות מקומית), התשע"ו-2016


הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - מס בשיעור אפס על מוצרי מזון בסיסיים), התשע"ה-2015


הצעת חוק איסור הפרטת שיקול דעת שלטוני (הסדרת מעמדה של החטיבה להתיישבות), התשע"ו–2015


הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – קביעת שיעור ההשתתפות של הרשויות המקומיות), התשע"ה–2015


הצעת חוק שירותי תיירות (תיקון - חובת התקנת אינטרנט אלחוטי במיתקן תיירותי ללינה), התשע"ו-2015


הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – הנחה מארנונה לעסק קטן או בינוני הנמצא באזור בניית הרכבת הקלה בגוש דן), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון - תקציב ביטחון חמש-שנתי)


הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – מחיקת רישום פלילי בהיעדר ראיות), התשע"ו–2015


חוק הבוררות (תיקון מס' 3), התשע"ח-2018

התיקון לחוק התקבל בקריאה השניה והשלישית בי"ט באדר התשע"ח (6 למרץ 2018), ועוסק בהיבטים שונים של סדרי דין בהליכי ערעור על פסק דין בוררות ושנועדו לייעל את הליך הערעור ולמנוע מן הצדדים מלעכבו שלא לצורך. בכלל זה נקצבו מועדים ברורים לכל אחד מהשלבים השונים של הליך הערעור.


חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח-2018

החוק עבר בקריאה השניה והשלישית בכ"ה באדר התשע"ח (12 למרץ 2018), והוא מבוסס על המלצות של ועדת לוקר שהוגשו לממשלה בשנת 2014 אשר כללו מתווה שנועד לצמצם בהדרגה את השימוש במזומן ובאמצעי תשלום מבוססי נייר אחרים דוגמת שקים, ולקדם את הגדלת השימוש באמצעי תשלום אלקטרוניים. החוק כולל, בין היתר, את ההסדרים הבאים: הגבלות על שימוש במזומן בעסקאות מעל לשיעור מסוים לרבות שימוש במזומן כשר עבודה, תרומה, מתנה או הלוואה. מגדר האיסורים על מזומן הוחרג  השימוש במזומן בין קרובי משפחה (למעט אם מדובר בשכר עבודה), רשות מרשויות המדינה שייקבעו בצו, וארגוני גמילות חסדים - גמ"חים (בהוראת שעה). עוד נקבעו הגבלות על שימוש בשיקים, כולל איסור על מתן או קבלת "שיק פתוח" או שיק ש"מוסב על החלק". בחוק נקבעו עיצומים כספיים שיוטלו על עוסק שיפר את הוראות החוק וכן קנסות מנהליים שיוטלו על מי שאינו עוסק. המגבלות על שימוש במזומן ייכנסו לתוקף בתוך כ-9 חודשים מיום אישור החוק. בנוסף, נקבעו זמני תחולה שונים על תושבי האזור ותושבי הרשות הפלסטינית שאינם ישראלים.


הצעת חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים (תיקון – סמכות בית המשפט לאסור שימוש ברכב ששימש לנסיעה בחוף), התשע"ו–2015


הצעת חוק הספורט (תיקון – ייצוג הולם של שחקנים ערבים בקבוצות כדורגל וייצוג הולם במועצה הלאומית לספורט), התשע"ו–2015


הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון - חובת לימוד מאבק באלימות), התשע"ו-2016


הצעת חוק ההגבלים העסקיים (תיקון – מונופולין על פי כוח שוק), התשע"ו–2015

חה"כ המציע התפטר


הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – רשם פניות), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שובר זיכוי), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק העונשין (תיקון – מעשה מגונה במשפחה ובידי אחראי על חסר ישע), התשע"ו–2015


הצעת חוק הרשות לפיתוח הנגב (תיקון מס' 4) (תיקון), התשע"ו–2015


הצעת חוק ביטול פטור למיתקן גישה אלחוטית (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015


הצעת חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם (תיקון – ביטול החוק), התשע"ו–2015

חה"כ המציע התפטר


הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון – הודעה במסרון על כרטיס לא פעיל), התשע"ו–2015


הצעת חוק שקיפות בהצהרת הון לנבחרי ציבור בכירים, התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון מס' 2), התשע"ה-2015

חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח), התשנ"ד–1994, קובע, בין השאר, את חובתו של מכון כושר לקבל מתאמן רק לאחר שהמציא לו תעודה רפואית, שניתנה לו בידי רופא, המאשרת את כשירותו הרפואית להתאמן במכון כושר. תיקון מס' 2 לחוק מאפשר למכון כושר לקבל מתאמן על בסיס מילוי שאלון רפואי והצהרה בלבד על יד המתאמן, בנוסח שיקבע השר. רק במקרה שבו המענה לשאלון חיובי – יידרש המתאמן להמציא גם תעודה רפואית בה הרופא אישר כי האימון בחדר הכושר אינו מהווה סיכון לבריאותו של המתאמן.


הצעת חוק למניעת מפגעים (תיקון – חגיגות ליל המימונה וליל ל"ג בעומר), התשע"ו–2015


הצעת חוק פיקוח על רווחי שיווק בתוצרת חקלאית, התשע"ו-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על משיכה הונית מקופת גמל), התשע"ו-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אכיפת דיני עבודה), התשע"ו-2016


הצעת חוק קידום תעשיות עתירות ידע בצפון ובדרום (הטבות לעובדים), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק קידום תעשיות עתירות ידע בצפון ובדרום (סיוע בשכר עובדים), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום (כפר שלם), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (אזור חלוקת הכנסות בנגב ובגליל), התשע"ו–2015


חוק עבודת נשים (תיקון מס' 55), התשע"ו-2016

התיקון משנה את המונחים בחוק עבודת נשים ובחוק הביטוח הלאומי כך שבמקום "חופשת לידה" יבוא "תקופת לידה והורות". בנוסף, התיקון קובע כי עובד יכול להיעדר במשך שעת ההורות (המוכרת גם כ"שעת הנקה") לסירוגין עם בת זוגו או במקומה, כל עוד נתנה בת הזוג את הסכמתה לכך. בנוסף, המוסד לביטוח לאומי מחוייב למסור הודעה לשני ההורים, במכתב לכתובת מגוריהם, בעניין הזכויות ההוריות להן הם זכאים מכוח חוק עבודת נשים.


הצעת חוק הנצחת נפגעי פעולות איבה, התשע"ו-2015


הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – הליך שימוע), התשע"ו–2015


חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 12), התשע"ה-2015
(להלן - התיקון), התקבל ביום י"ג באב התשע"ה (29 ביולי 2015). התיקון קובע כי עמית שהצטברו לזכותו בכל חשבונותיו בקופת גמל לא משלמת לקצבה סכום כולל של עד 8,000 שקלים חדשים, יהיה רשאי למשוך את הכסף מהקופה בהתאם לתקנות שיקבע שר האוצר. שני נושאים נוספים בתיקון: האחד, הסמכת הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון לתת הוראות לכלל קופות הגמל, לסוגי קופות גמל או לקופות גמל בדבר זכויות וחובות של עמיתים שייקבעו בתקנון קופת גמל וניסוחן. השני הוא הבהרה לעניין חופש הבחירה של העובד לבחור את קופת הגמל, ככזה שאוסר על המעביד לא רק להתנות תשלום כספים לקופת גמל עבור עובדו בכך שהם יופקדו בקופה מסוימת או בקופה שהעובד יבחר מתוך רשימה, אלא גם ככזה שאוסר על המעביד להתנות גם על שיעור מרכיב תשלומי המעסיק, בהם גם רכישת ביטוח אובדן כושר עבודה וכן על שיעור תשלומי המעסיק למרכיב הפיצויים.


חוק גיל פרישה (הורה שילדו נפטר) (הוראת שעה), התשע"ח-2017

חוק גיל פרישה (הורה שילדו נפטר) (הוראת שעה), התשע''ח–2017, קובע כי מעסיק לא יחייב עובד שהוא הורה שילדו נפטר ושהגיע לגיל 67 לפרוש מעבודתו בשל גילו, עד הגיעו לגיל 71. החוק חל רק על עובד שעבד במקום עבודתו 7 שנים לפחות, לפני הגיעו לגיל 67, ועל מעסיק המעסיק 25 עובדים לפחות, והוא אינו עובד בעבודות המנויות בחוק.
נוסף על כך, נקבע כי המשרד לשוויון חברתי יערוך מחקר לבחינת יישומו והשפעתו של החוק. המשרד לשוויון חברתי יגיש את ממצאי המחקר והמלצותיו, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לא יאוחר משנה לפני תום תקופת החוק.


חוק שירות אזרחי, התשע"ז-2017

החוק מסדיר את המערך הקיים של השירות הלאומי, שיוכל להיקרא גם התנדבות קהילתית, (להלן- השירות) ובו רשאים להתנדב מי שקיבלו פטור משירות צבאי בכפוף לתנאים שבחוק. מוקמת רשות לשירות אזרחי האחראית גם לנושא השירות הלאומי-אזרחי של תלמידי הישיבות וכן תפעל מועצה ציבורית מייעצת. נקבעו תנאים לביצוע השירות, תנאי הזכאות להיות גוף מפעיל שבמסגרתו מבוצע השירות ותנאים לעניין הגופים המוכרים האחראים על הפעלת המתנדבים. כמו כן נקבעו הוראות לעניין פיקוח על ביצוע השירות לרבות באמצעות עיצומים כספיים על גופים מוכרים. בנוסף נקבע מנגנון השגה וממונה על פניות הציבור ונקבעו הוראות לעניין ייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות וקידום שילוב של צעירים בסיכון כמתנדבים.


הצעת חוק חובת הצגת תג זיהוי והזדהות של עובד ציבור, התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (איסור עישון ברכב בקרבת קטין שטרם מלאו לו 16 שנים), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק זכרון הלחימה והגבורה - מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה, התשע"ו-2016


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (העדפה במכרזים לתושבי עירייה עם אחוז אבטלה גבוה), התשע"ו-2016


הצעת חוק הקצאת קרקע לאכלוס ולאזורי תעסוקה ועיגון זכויות החקלאים בקרקע, התשע"ו-2015


הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – הטבות בתשלומי ארנונה לאזרחים ותיקים), התשע"ו–2015


הצעת חוק לעידוד תרומות מזון, התשע"ו-2015


חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 50), התשע"ו-2016, קובע כי זוכה שהגיש בקשה לביצוע של פסק דין או שטר לאחר שחלפה שנה מהמועד שבו ניתן היה להגישה, לא יהיה זכאי על התקופה שעד הגשת בקשת הביצוע, להוספה לחוב של אחת מהריביות הבאות: ריבית שמקורה הוא בהסכם שבין הזוכה והחייב; ריבית שמקורה הוא בהוראות דין מסוים שמכוחו נקבע החוב; ריבית לפי פסקה (1) או (2) שקבע בית המשפט בפסק הדין; וריבית פיגורים כמשמעותה בסעיף 5(ב) לחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א–1961. החוק קובע כי יתווספו לחוב רק הפרשי הצמדה ו"ריבית משפטית" לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, שמבחינה כלכלית משמשת כ"מחיר השימוש בכסף". עם זאת נקבע, כי במקרים בהם יש טעמים מוצדקים שבשלם הזוכה לא נקט הליכים לגביית החוב, רשם ההוצאה לפועל יהיה מוסמך, לפי בקשת הזוכה, לקבוע כי התקופה תהיה ארוכה מחלוף שנה מהמועד שבו ניתן היה להגיש בקשה לביצוע. החוק קובע כי ההסדר האמור לא יחול על פסק דין למזונות.


הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון – הארכת הוראת השעה), התשע"ו-2015


הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון – איסור על התקשרות קבלנית להעסקת עובדים), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה (תיקון – קביעת תאריך עברי לציון יום הניצחון), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בצבעי מאכל מזיקים), התשע"ו-2015


הצעת חוק התמלוגים מאוצרות טבע, התשע"ו-2015


הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – פטור מדמי טיפול מקצועי-ארגוני), התשע"ו–2015

חזרת חה"כ המציע לפני ד. מוקדם


הצעת חוק החומרים המסוכנים (תיקון - פנקסי רעלים), התשע"ו-2016


הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון - בירור תלונות ופיקוח על שמירת זכויות של אנשים עם מוגבלות במסגרות מגורים), התשע"ו-2016


חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 51), התשע"ו-2016

מטרתם של תחקירים היא הפקת לקחים ושיפור יכולותיהם המקצועיות של ארגונים, באמצעות בחינה של פעילויות ואירועים, ניתוחם והסקת מסקנות מהם. במקרים רבים, מתוחקרים חוששים לשתף פעולה בהליך התחקיר, מחשש שיעשה נגדם שימוש בחומרי התחקיר במישור הפלילי, אף שהתחקיר כלל לא נועד לבחינת חשדות פליליים. לכן נקבע בחוק כי בגופים מבצעיים שונים יוטל חסיון על חומרי תחקיר המופקים במהלכו. בחוק זה נקבע הסדר דומה גם לגבי תחקירים המבוצעים בשירות בתי הסוהר. לפי ההסדר שנקבע, חיסיון יוטל רק על תחקירים הנוגעים לאירועים שהתרחשו במהלך פעילות מבצעית באחת מ-3 חלופות:
1. פעילות לשמירת הסדר והביטחון בבית סוהר, במתקניו ובסביבתו הקרובה, שארעה בעת ליווי אסיר או בעת רדיפה אחרי אסיר נמלט, ובמהלך הפרת סדר רחבת היקף ומתמשכת, שגרמה לחשש ממשי לפגיעה בביטחון השוהים בבית הסוהר או בביטחון הציבור;
2. אירוע חריג, שהנציב החליט לגביו כי מדובר באירוע המחייב תחקיר, כדי למנוע פגיעה בחיי אדם, בביטחון המדינה או בשלום הציבור;
3. פעילות של שב"ס, הנערכת באזור יהודה והשומרון, בפיקודו של חייל צה"ל או שוטר המשרת במשטרת ישראל. לעניין היקף החיסיון, נקבע כי חומר תחקיר המצוי בשב"ס יהיה חסוי בפני כל אדם, פרט לגורמים בשב"ס שהתחקיר דרוש להם לצורך תפקידם. בנוסף, נקבע כי חומר תחקיר לא יתקבל כראיה במשפט, ולא יוכל לשמש כראיה להפללתו של המתוחקר, למעט בהליך פלילי, במקרה של מסירת ידיעה כוזבת או העלמת פרט חשוב בתחקיר, או בהליך משמעתי בעניין. עוד נקבע כי חומר התחקיר לא יימסר לגוף חוקר המוסמך לערוך חקירות פליליות. עם זאת, נקבע כי החומר יימסר ליועץ המשפטי לממשלה, ואם הוא מגלה חשד לביצוע עבירה, הוא יהיה רשאי להורות על פתיחת חקירה פלילית בעניין החשד, אך בלי למסור פרטים מזהים מתוך התחקיר. בנוסף נקבע כי הנציב או מי שהסמיכו לכך רשאי להעביר את חומר התחקיר לגוף ציבורי אחר, שאינו גוף חוקר, ושהמידע דרוש לו למילוי תפקידו.


הצעת חוק אחריות המדינה לשירותים ציבוריים והליכי הפרטה, התשע"ו-2015


הצעת חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה (תיקון - ביטוח שומר הנפגע בעת מילוי תפקידו), התשע"ז-2017


הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון – איסור עשיית דין עצמי למשיכת כספי פיצויי פיטורים מהביטוח הפנסיוני של עובדים), התשע"ו-2015


הצעת חוק השתתפות המדינה בתקצוב מעונות יום, התשע"ו-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (קרן לחלוקת כספים בעד נכסים של גופים ממשלתיים), התשע"ו–2015


הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות רווחה), התשע"ו-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (הוספת כריזה ושילוט אלקטרוני בערבית), התשע"ו–2015


הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – הבטחת פיקוח פרלמנטרי על תשלומי הורים), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (תיקון – איסור לתקן או לשקם כלי רכב שנגרם לו נזק של 50 אחוזים לפחות), התשע"ו–2015


הצעת חוק פטור מדמי נסיעה בתחבורה ציבורית למתנדבים לשנת שירות (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015


הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון – פיצוי מוסכם), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (התקנת מערכות יציבות), התשע"ו–2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי ביטוח מופחתים למעסיק קולט עלייה), התשע"ו–2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – פטור מתשלום דמי ביטוח), התשע"ו–2015


הצעת חוק הירושה (תיקון – בני זוג), התשע"ו–2015


הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - מתן שירותים במרפאה ביישוב קטן לחברי קופה אחרת), התשע"ו-2015


הצעת חוק שירותי הסעד (תיקון – עשייה מקצועית מודעת עוני והקמת מרכזי מיצוי זכויות), התשע"ו–2015


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת מתן פיצוי לצרכן במקרה של הטעיה בנוגע לתכולת האריזה), התשע"ו–2015

חה"כ המציע מונה לתפקיד בממשלה


הצעת חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (תיקון – היתר לניהול אתר הנצחה ממלכתי גבעת התחמושת), התשע"ו–2015

חה"כ המציע מונה לתפקיד בממשלה


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת למדריך בתחום החינוך הבלתי פורמלי), התשע"ו–2015


הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - פרסום סמוי), התשע"ו-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק שימוע ואישור לפני מינוי שגריר, התשע"ו–2015


הצעת חוק ערבות למשכנתאות (תיקון – ערבות מדינה לדירה יחידה), התשע"ו-2015


הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון - התאמה בין גודל דירה לגודל המשפחה המתגוררת בה), התשע"ו-2015


הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון - הצמדת סכום הסיוע למדד), התשע"ו-2015


הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – אישור הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון להחלטות הממשלה להצטיידות או התעצמות), התשע"ו–2015


חוק המאבק בטרור, התשע"ו-2016

חוק המאבק בטרור, התשע"ו-2016 כולל הסדרים בתחומי המשפט הפלילי, האזרחי והמנהלי, וכן מחליף חלק גדול מהחקיקה הקיימת בתחום הטרור, שחלקה נחקקה עוד בתקופת השלטון הבריטי בארץ.
החוק מגדיר, בצורה מרוכזת ומפורשת, בין היתר: מה הוא "מעשה טרור", מה הוא "ארגון טרור", ומי הוא "חבר" בארגון טרור; מסדיר את הליך ההכרזה על ארגון טרור; קובע עבירות פליליות שעניינן מאבק בטרור ומחמיר את הענישה שבצידן; כולל מספר סטיות מסדרי הדין ודיני הראיות בהליכים פליליים הקשורים לעבירות טרור; קובע הסדר מיוחד לעניין השהייה של הבאה בפני שופט לגבי עצור החשוד בעבירת ביטחון חמורה או אף דיון שלא בנוכחותו; מסדיר את נושא חילוט הרכוש הקשור לטרור, הן רכוש של אדם שעבר עבירת טרור, והן רכוש של ארגוני טרור; מסדיר את סמכות המשטרה להוציא צו למניעת פעילות של ארגון טרור, לדוגמא קיום אסיפה, כנס וכדומה, וכן להוציא צו להגבלת שימוש במקום המשמש לפעילות של ארגון טרור, וכן מתקן תיקונים עקיפים לחוקים שונים בהם ביטול פקודת מניעת טרור, וחלק ניכר מתקנות ההגנה.


חוק התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016, התשע"ו-2016

חוק התקציב לשנות הכספים 2015ו-2016, התשע"ו-2015 (להלן – החוק), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום ו' בכסלו התשע''ו (18 בנובמבר 2015). החוק קבע הוראות שמטרתן לבצע התאמות לקביעת תקציב דו שנתי לשנים 2015 ו-2016, ובין היתר, לעניין סכומים שהממשלה רשאית להוציא בשנת כספים, שימוש בעודפי תקציב משנה קודמת, תכנית תקציב רב שנתית, וכיוצב', והכל באופן שבו הוראות אלה יותאמו לקביעת התקציב כתקציב דו-שנתי.


חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ו-2015 (להלן – החוק), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום ו' בכסלו התשע"ו (18 בנובמבר 2015),  החוק קובע שורת רפורמות מבניות בין היתר בתחומים הבאים – דיור, שירותי ביוב, חקלאות, גז טבעי וכיוצא באלה.


חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ו-2015 (להלן – החוק), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום ו' בכסלו התשע"ו (18 בנובמבר 2015),  החוק קובע שורה של תיקונים בחוקים שונים בהתאם ליעדי התקציב של השנים 2015 ו-2016, בין היתר קובע הוראות לעניין מיסוי רווחים ממשאבי טבע וכן לתקן את פקודת מס הכנסה, חוק מיסוי מקרקעין, חוק מס רכוש וקרן פיצויים, חוק הבלו על הדלק, חוק מס ערך מוסף, פקודת המכס, חוק מס קנייה (טובין ושירותים) וחוק הביטוח הלאומי.


חוק להפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון מס' 15), התשע"ו-2015

נקבע שבחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ"ב-1992, יש להעלות את שיעור הגירעון הקבוע ביחס לשנים 2015 עד 2020, כך: לגבי שנת 2015 - הגירעון יעמוד על שיעור של 2.9% במקום 2.5%; לגבי שנת 2016: הגירעון יעמוד על שיעור של 2.9% במקום 2%. כמו כן, נקבע שיש להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית לשנים 2015 ו-2016: לגבי שנת 2015 - נקבע לעשות כן לנוכח האיחור החריג באישור התקציב לשנת 2015, ולגבי שנת 2016 - נקבע לעשות כן לנוכח שינוי באופן ההתחשבנות בין הממשלה לבין המוסד לביטוח לאומי.


חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ו-2016

החוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ה–2014, שהתקבל בכנסת התשע-עשרה, נועד לסייע לבני זוג ולהורים וילדיהם ליישב סכסוכים משפחתיים בהסכמה ובדרכי שלום ולצמצם את הצורך בקיום התדיינות משפטית, באמצעות הפניית תובענות אלו תחילה להליך של יישוב סכסוך ביחידות הסיוע שליד בתי המשפט לענייני משפחה ובתי הדין הדתיים. החוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ו–2016, דוחה את מועד תחילתו של החוק ליולי 2016, כדי לאפשר למשרדי הממשלה להשלים את היערכותם ליישום החוק.


הצעת חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (אמצעים לאכיפת תשלום מסים) (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015


הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – שלילת תקצוב וקביעת אזורי רישום), התשע"ו–2015


הצעת חוק הכנסת (תיקון - שוויון ושקיפות בעבודת השדלנים), התשע"ו–2015


הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (עסקאות במקרקעין), התשע"ו–2015


הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – אישור תכנית מיתאר ארצית), התשע"ו–2015


הצעת חוק העונשין (תיקון – הוספת עילות לעבירות הסתה ופשע שנאה), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק החלפת המונח חופשת לידה וחובת שימוש במונח תקופת לידה (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – ביטוח שאירים לאלמן), התשע"ו-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - מס בשיעור אפס על הוצאות אשפוז), התשע"ו-2016


הצעת חוק הספורט (תיקון – השמה מתקנת לספורטאים אולימפיים), התשע"ו–2015


חוק חינוך חינם לילדים חולים (תיקון מס' 3), התשע"ז–2017

חינוך חינם ניתן לילד המאושפז בבית חולים - במסגרת חינוכית בבית החולים, ולילד החולה במחלה מתמשכת - בביתו. "מחלה מתמשכת" מוגדרת בחוק כ"מחלה או ליקוי בריאותי המצריכים טיפול בבית חולים או שהייה בבית לפי הוראת רופא, לתקופה העולה על ארבעה שבועות; לעניין הגדרה זו יראו מספר תקופות טיפול או שהייה בבית הנובעות מאותה מחלה או מאותו ליקוי בריאותי כתקופה אחת אפילו חל נתק בין התקופות ובלבד שכל נתק כאמור לא יעלה על ארבעה שבועות".
לפי הנוסח הקודם של החוק, לפני שתוקן בחוק זה, הזכאות לחינוך חינם לילד חולה השוהה בביתו, הייתה רק מעל גיל חמש. בשל הגבלה זו, ועל אף שלימוד חובה חל על כלל הילדים מגיל שלוש ומעלה, ילדים חולים בני שלוש שנים עד חמש שנים לא היו זכאים לחינוך חינם בביתם לפי החוק.
התיקון לחוק קובע שהזכאות לחינוך חינם לילדים חולים בביתם תחול על כלל הילדים החולים שחל עליהם לימוד חובה, ובכלל זה על ילדים בני שלוש וארבע שנים.


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - מועד תחילת הזכאות לגמלת סיעוד), התשע"ו-2015


הצעת חוק השידור הציבורי הישראלי (תיקון - ביטול סעיף ההשתקה), התשע"ו-2015


הצעת חוק השידור הציבורי (תיקון – חירות הביטוי), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


חוק חוזה הביטוח (תיקון מס' 9), התשע"ז–2017

תיקון מס' 9 לחוק חוזה הביטוח, התשמ"א-1981, קובע רף מזערי לפסיקת הריבית המיוחדת לעניין ביטוח סיעודי. נקבע כי מי שמבטח בביטוח סיעודי שלא שילם את תגמולי הביטוח שלא היו שנויים במחלוקת בתום לב במועדים הקבועים, יחויב על ידי בית המשפט בריבית מיוחדת שלא תפחת מפי עשרה מהריבית הקבועה בהגדרה "הפרשי הצמדה וריבית" בחוק פסיקת ריבית, התשכ"א-1961.


הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – עיסוק בפעילות ספורט במנוחה השבועית), התשע"ו–2015


הצעת חוק השידור הציבורי (תיקון - ביטול סעיף), התשע"ו-2015


הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - עידוד הנגשה להשכלה גבוהה), התשע"ו-2015


הצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון – מחיקת רישום פלילי לחיילים), התשע"ו–2015


הצעת חוק הממשלה (תיקון - העברת תפקיד על ידי דרג מקצועי ודרג פוליטי), התשע"ו-2015


הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון - רישיון נהיגה), התשע"ו-2015


הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה בחינוך הרגיל, התשע"ו–2015


פרק א', סעיף 1 (מטרה) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ו' (ייעוץ פנסיוני ושיווק פנסיוני) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק י', סעיפים 342 עד 347 ו-349 (הגבלת כיסוי קופות החולים וחברות ביטוח עבור השתתפות בעלות ניתוח פרטי) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק י"א (תחילה) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ב' (דיור) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון – הבטחת תשואה מינימלית בחלוקה מחדש של אגרות חוב מסוג "ערד"), התשע"ו-2015


פרק ג' (הסרת חסמים בתחום שירותי הביוב) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ד', סעיפים 13 ו-14 (רפורמה בענף הפטם) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ה' (חיבור מפעלים לרשת הגז הטבעי) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ז' (הגנה על בריאות הציבור (מזון)) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק י', סעיף 350 (איסור תשלום ישיר לרופא עבור שירות הניתן במוסד רפואי) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ח' (הקמת רשות החשמל) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ט' (בנקאות) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק א', סעיף 1 (מטרה) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ג' כולו (מיסוי רווחים ממשאבי טבע) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ד' (מיסוי מקרקעין) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ה' (מסים) למעט סעיפים 13(12)(א), 16(3)(א) ו-24(2)(א) (קנס גירעון) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ח' (תכנית תקציב תלת-שנתית) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ט', סעיפים 45 ו-46 (תמלוגים המשולמים על ידי רשות שדות התעופה למדינה) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק י' (תחילה) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ו' (ביטוח לאומי), סעיפים אלה: 26(9) עד (12), 27(ה), 26(16), 26(17) עד (19), 27(ז), 35 ו-36 מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ט', סעיפים 50 ו-51 (העברת תשלומים מהמדינה לרשויות המקומיות) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ט', סעיפים 47 ו-48 (דחיית חוק יום חינוך ארוך) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ט', סעיף 49 (תקצוב מוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ו' (ביטוח לאומי), סעיפים 31 ו-32 (תוספת לגמלת הבטחת הכנסה למקבלי קצבת זקנה ולקשישים) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (נקודת זיכוי ליחיד שסיים לימודי מקצוע), התשע"ו-2015


פרק ד', סעיפים 11 ו-12 (רפורמה בענף הצאן) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


פרק ה' (מסים) סעיפים 13(12)(א), 16(3)(א) ו-24(2)(א) (קנס גירעון) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 29), התשע"ו-2015

שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע בתקנות כללים שיחולו על רופא, בין שכיר ובין עצמאי, שייעץ לאדם או טיפל בו במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי, לעניין איסור המשך טיפול באותו אדם או ייעוץ לו שלא במימון ציבורי, במשך תקופה של בין ארבעה לשמונה חודשים, כפי שייקבע בתקנות. השר רשאי לקבוע בתקנות הקלות או הגבלות במקום האיסור האמור לעיל, אם מצא שניתן להסתפק בכך לשם מניעת ניגוד עניינים בין עבודתו של הרופא במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי ובין עיסוקו כרופא שלא במימון ציבורי. שר הבריאות ידווח לוועדה פעמיים בשנה על יישומו של ההסדר המוצע ועל השלכותיו במשך שלוש שנים מיום חקיקתו. תקנות אלו יכול שיקבעו תחולה הדרגתית, לרבות בהתחשב במיקום גיאוגרפי, ובלבד שעד תום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה יחולו התקנות באופן מלא על כלל הרופאים. שר הבריאות ושא האוצר רשאים להאריך, בצו, את התקופה האמורה בשנה אחת.


פרק ו', סעיפים 26(8), 27(ד) (הפחתת מימון פעולות למניעת תאונות עבודה על ידי המוסד לביטוח לאומי) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ה-2015


הצעת חוק לקביעת יום ראשון כיום מנוחה במקום יום שישי, התשע"ו-2015

חה"כ המציע התפטר


הצעת חוק תובענות ייצוגיות (תיקון – הסדרי פשרה והסתלקות), התשע"ו–2015


הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – החלטה של אם ששהתה במקלט לנשים מוכות עם ילדיה לצורך רישום למוסד חינוכי ומתן טיפול נפשי לילדיה), התשע"ו-2015


הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון - השהיית הליך ואי נקיטתו לשוהות במקלטים לנשים מוכות), התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הרחבת מעגל הזכאים למענק לימודים), התשע"ו-2015


הצעת חוק בינוי-פינוי ופיצויים לתושבי כפר שלם, התשע"ח–2018


הצעת חוק חופשת לידה להורים (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016


חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (מס' 26), התשע"ו-2016

חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (מס' 26), התשע"ו–2016 (להלן – החוק) התקבל בכנסת ביום כ"ז בתמוז התשע"ו (2 באוגוסט 2016). החוק קובע כי שר הפנים לא יתנה פטור מארנונה למוסד מתנדב שעיקר עיסוקו בענייני בריאות, רווחה או חינוך, בכך שפעילותו משרתת בעיקר את תושבי הרשות המקומית שבה מתבקש הפטור. עוד נקבע בחוק כי לעניין מוסד שעיקר פעילותו בענייני חינוך, מתן הפטור לא יותנה בבחינת קיום הוראות כל דין החלות על פעילותו. פטור מארנונה שניתן כאמור, יהיה לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, ובלבד שהחל מהשנה השנייה, ימסור המוסד תצהיר לפיו לא חל שינוי במטרותיו ובפעילותו.


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שלילת גמלה המשולמת בעד קטין שהורשע בעבירה שבוצעה מתוך מניע לאומני או בזיקה לפעילות טרור), התשע"ו–2015


הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור שחיטת בעלי חיים זה לעיני זה או בחיפזון), התשע"ו–2015


חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות (תיקון מס' 5), התשע"ז-2017

החוק מעביר את הסמכות לאשר את התקנות שמתקין שר החינוך לעניין הסעת ילדים עם מוגבלות וליווים בהסעה וכן את הסמכות לאשר את שיעורי ההשתתפות של הרשות המקומית בהוצאות ההסעה והליווי מוועדת הכלכלה לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.


הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – ביטול כלובים בתעשיית הביצים), התשע"ו–2015


הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון - שיעור הריבית בהלוואה לדיור), התשע"ו-2015


הצעת חוק האזרחות (תיקון – שלילת זכויות תושב), התשע"ו–2015


הצעת חוק הכנסת (תיקון – קביעת שכר חברי הכנסת בידי ועדה ציבורית), התשע"ו–2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תנאי זכאות לדמי לידה), התשע"ו-2016


הצעת חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק) (תיקון – סימון ביצים), התשע"ו-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק להסדרת רעיית דבורים וייצור דבש, התשע"ו-2015


הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – תקציב ביטחון חמש-שנתי)


הצעת חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון - הקראת המנון המדינה במוסד חינוך רשמי), התשע"ז-2016


הצעת חוק נסיעות חיילים ברכבת ישראל, הרכבת הקלה ובאוטובוסים ציבוריים, התשע"ו–2015


הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון - שלילת תושבות לאדם שהפר אמונים למדינת ישראל או לקרובו), התשע"ו-2016


הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (נקודת זיכוי ליחיד שסיים לימודי מקצוע), התשע"ו–2015


חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 27), התשע"ז–2017 התקבל בכנסת ביום ג' בשבט התשע"ז (30 בינואר 2017). החוק קובע כי ניתן יהיה להאריך רישיון לישיבת ביקור לעובד זר גם אם התקיימו נסיבות מיוחדות של תרומתו לתרבות ולספורט ולא רק בשל תרומתו לכלכלה, למשק או לחברה. הארכת רישיונות של עובדים זרים כאמור תיעשה לאחר התייעצות עם שר האוצר ובהסכמת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים. בנוסף, החוק קובע כי שר הפנים יהיה רשאי, לאחר התייעצות עם שר האוצר, בהסכמת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע בתקנות נסיבות שיראו אותן כנסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר כאמור.


הצעת חוק מתן פטור מתשלום חשבונות עבור שירותים חיוניים לחיילים בודדים, התשע"ו-2015


הצעת חוק הצמדת תשלומים לחיילים בודדים למדד המחירים לצרכן, התשע"ו–2015


הצעת חוק השוואת תשלומים לחיילים בודדים ילידי ישראל וחיילים בודדים שנולדו מחוץ לישראל, התשע"ו–2015


הצעת חוק מיגון יישובי קו עימות בצפון, התשע"ו-2016


הצעת חוק אוויר נקי (תיקון – העדפת רכבים ידידותיים לסביבה בגופים ציבוריים), התשע"ו–2015


הצעת חוק העונשין (תיקון - תקיפת עיתונאים), התשע"ו-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק הספריות הציבוריות (תיקון – הקמת ספריות צעצועים עירוניות), התשע"ו–2015


הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – מתן עדיפות לאימוץ בתוך המשפחה), התשע"ו–2015


הצעת חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון – תקצוב מאבטחי המחלקות לשירותים חברתיים ומקומות המספקים שירותי רווחה ברשויות המקומיות), התשע"ו–2015


הצעת חוק תרומת זרע, התשע"ו-2016

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק מועצת הצמחים (תיקון - ביטול), התשע"ו-2015


הצעת חוק איסור מכירת צעצועים המדמים כלי נשק, התשע"ו-2016


הצעת חוק בתי המשפט (תיקון - מגבלות על מינוי קרובי משפחה), התשע"ו-2016


הצעת חוק הדיינים (תיקון - מגבלות על מינוי קרובי משפחה), התשע"ו-2016


חוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016

חוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016 (להלן - החוק), התקבל בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ביום י"ט באדר ב' התשע"ו (29 במרס 2016). החוק מחליף את חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב-2002 (להלן – החוק הבטל), וקובע הסדר חדש להקמה ולפעילות של מערכת לשיתוף בנתוני אשראי של יחידים.
החוק קובע שבנק ישראל יקים ויפעיל מאגר שיכלול נתוני אשראי על יחידים המעידים על היכולת שלהם לעמוד בהתחייבויות כספיות ובפירעון חובות. נתונים אלה על מבקשי האשראי, מהותיים לכל נותן אשראי לצורך קבלת ההחלטה אם לתת אשראי ובאיזה תנאים.
החוק משנה את ברירת המחדל שהייתה בחוק הבטל לעניין הסכמת הלקוח להיכלל במאגר.  לפי החוק הבטל , איסוף הנתונים על הלקוח היה מותנה, ככלל, בהסכמת הלקוח. כאמור, ברירת המחדל שונתה, והחוק קובע כי המידע על הלקוחות יעבור אוטומטית למאגר, אלא אם כן, לקוח ביקש מבנק ישראל שלא ייאסף עליו המידע, או שייאסף למאגר אך לא יימסר ללשכות האשראי.
החוק קובע את מקורות המידע אשר יזרימו את המידע למאגר, כאשר קבועים מקורות מידע החייבים להעביר מידע למאגר ומקורות מידע שרשאים לעשות כן. מקורות המידע שחייבים להעביר מידע למאגר כוללים את בנק ישראל, לשכות ההוצאה לפועל וכונס הנכסים הראשי, בנקים, מנפיקי כרטיסי חיוב, בנק הדואר וגופים חוץ בנקאיים הנותנים אשראי בהיקף שיקבע בתקנות.
לפי החוק, לשכות האשראי, שהן גופים פרטיים שיהיו בעלי גישה למאגר, יהיו הגורם המקשר בין נותני האשראי לבין המידע שבמאגר. פעילות לשכות האשראי תהיה נתונה לפיקוח ותותנה בקבלת רישיון מאת הממונה.
לשכות האשראי יהיו רשאיות לתת את השירותים המותרים לפי החוק בלבד, או לתת שירותים נוספים במסגרת עיסוק אחר, אם הנגיד קבע זאת בכללים. לפי החוק, לשכות האשראי רשאיות להפעיל שירות נתוני אשראי הכולל את השירותים הבאים:
1. עריכת דוח אשראי, הכולל את נתוני האשראי לגבי הלקוח בשלוש השנים האחרונות. תנאי למתן דוח אשראי, הוא הסכמה מפורשת של הלקוח לכך שלשכת האשראי תמסור לנותן האשראי נתונים לגביו. רק נותן אשראי שנכלל בהגדרה "משתמש בנתוני אשראי", שהוא נותן אשראי המעביר מידע למאגר על כלל לקוחותיו ואינו נותן אשראי בסיכון נמוך, רשאי לקבל דוח אשראי.
2. מתן חיווי אשראי, שבמסגרתו לשכת האשראי מחווה את דעתה אם יש לסרב או להיענות לבקשת האשראי. מדובר בשירות בו נותן ההלוואה אינו נחשף לנתוני האשראי הגולמיים, למעט אלו המפורסמים על פי דין. לשכת האשראי מקבלת את המידע, מעבדת אותו ומשיבה לנותן האשראי ב"כן" או "לא". כל נותן אשראי רשאי לקבל שירות כאמור, ולא נדרש אישור של הלקוח למתן שירות כאמור, אלא נדרש רק יידוע הלקוח באופן מפורש ומראש.
3. מסירת דוח ריכוז נתונים ללקוח או למיופי כוח בתמורה. דוח כאמור כולל את כל המידע על הלקוח הנמצא במאגר. לקוח זכאי לקבלו פעם בשנה גם ללא תשלום. הלקוח יכול לבחור לקבל דוח ריכוז נתונים רגיל הכולל את המידע בשלוש השנים האחרונות בלבד או לקבל דוח ריכוז נתונים מלא, המתייחס לעשר השנים האחרונות.
בנוסף להפעלת שירות נתוני אשראי, לשכת אשראי רשאית לתת שירותים המתבססים על שירותים אלה, ובכלל זה, לתת לנותן אשראי או ללקוח דירוג אשראי ולייעץ לו בנושאים מסוימים שמפורטים בחוק.
לבסוף, החוק קובע הוראות שונות שנועדו להבטיח רמה גבוהה של הגנה על הפרטיות ועל בטחון המידע, בעת הפעלת המאגר והשירותים השונים שניתנים לפי חוק זה. כך למשל, החוק מגביל את משך הזמן שמידע נשמר במאגר לעשר שנים, כאשר לאחר שלוש שנים, המידע ישמר לצורכי תיעוד בלבד. כמו כן, נקבעה חובה של נגיד בנק ישראל למנות ממונה על הגנת הפרטיות, אשר ייעץ למנהל המאגר בעניין הגנת הפרטיות וייעץ לממונה בעניין בירור תלונות ציבור הנוגעות לפרטיות.
תחילתו של חוק זה שלושים חודשים מיום פרסומו ברשומות כאשר ישנה אפשרות לדחות את מועד התחילה בתקופות נוספות שלא יעלו על ארבע שנים סך הכל.


חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 62 - הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו-2015

חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 62 – הוראת שעה), התשע"א–2010 מתקן את חוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב–1982 ומסדיר את חלוקת התיקים בין הפרקליטות לבין התביעה המשטרתית. החוק קובע, בין היתר, כי התיקים בעבירות לפי פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג–1973  יחולקו בהתאם לקביעה פרטנית של סוג הסמים. מוצע לקבוע כי החלוקה לא תהיה בהתאם לקביעה פרטנית של הסמים אלא בהתאם לכמויות הסם המפורטות כשהוא באחת מהתצורות המוצעות: אבקה, חומר צמחי ותמיסה או נוזל.


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 163), התשע"ו-2015


חוק דין משמעתי במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016

חוק המשטרה ופקודת בתי הסוהר מסדירים את הדין המשמעתי החל על שוטרים ועל סוהרים, על כלל היבטיו. תיקון החוק והפקודה מבצע שורה של תיקונים בהסדרים הקיימים בנושא זה. להלן עיקריהם: לפני תיקון החוק והפקודה ניתן היה לערער על החלטת בית הדין למשמעת בפני בית הדין לערעורים, והחלטתו הייתה סופית. התיקון מאפשר לערער ברשות גם על החלטתו של בית הדין לערעורים, בפני בית המשפט המחוזי. שינוי נוסף נוגע להרכב בית הדין למשמעת. ככלל, מותב בית הדין למשמעת מורכב משלושה קציני משטרה בכירים, מהם לפחות שני משפטנים. החוק והפקודה קובעים הרכב אחר במקרה שנדונות עבירות משמעת שונות כשנעברו כלפי אזרח. במקרה זה נכלל בהרכב, במקום אחד מקציני המשטרה, נציג ציבור הכשיר להתמנות שופט שלום. התיקון קובע כי גם במקרה של עבירת הטרדה מינית ועבירות אחרות, שנעברו כלפי מי שאינו שוטר, ישונה ההרכב וייכלל בו נציג אזרחי. עוד נקבע כי בנסיבות מיוחדות, ניתן יהיה למנות קצינים בדימוס או שופטים בדימוס במקום קציני המשטרה שבהרכב.
שינויים נוספים נוגעים לאמצעי הענישה. בין היתר נקבע כי ניתן להטיל עונשים של קנס על תנאי, הורדה בדרגה על תנאי, ריתוק על תנאי. בנוסף, ניתן יהיה להורות על תשלום פיצויים ללא הוכחת נזק לנפגע בעבירות הטרדה מינית, וכן בעבירות שונות שבהן הנפגע הוא אזרח. בתיקון החוק נקבע גם מנגנון המאפשר ביטול פסק דין שניתן על ידי דן יחיד בנסיבות שונות. עוד נקבעה הרחבת תחולתן של עבירות הטרדה המינית והתנכלות. נקבע כי ניתן יהיה להעמיד לדין שוטר או סוהר לא רק אם העבירה נעברה בעת מילוי התפקיד, אלא גם אם נעברה בקשר למילויו, והובהר כי עבירה זו תחול גם על הטרדה מינית של מועסקים אחרים במשטרה ובשב"ס, ובכלל זה משרתים בשירות לאומי או לאומי-אזרחי, עובדי קבלן, עובדים באמצעות ספקי שירותים, וכיוצא באלה. לבסוף, נקבעו מספר עבירות משמעת חדשות. בין היתר מדובר בעבירות של דיווחים כוזבים או אי-מניעת דיווחים, ביצוע פעולה שיש בה ניגוד עניינים, וכן עבירות הכרוכות בנהיגה ברכב, כשמדובר ברכב של המשטרה או של שב"ס, ולגבי שוטר – גם ברכב אזרחי אם השוטר לבוש מדים. בשב"ס בלבד נקבעה גם עבירה של קשר עם אסיר או אסיר לשעבר, או עם בני משפחותיהם, בניגוד לפקודות הנציבות.


חוק העונשין (תיקון מס' 120 והוראת שעה), התשע"ו-2015

חוק העונשין (תיקון מס' 120 והוראת שעה), התשע"ו–2015  (להלן: החוק), מתייחס לשני נושאים עיקריים – האחד, קביעת עונשי מינימום על עבירות של יידוי אבנים, והשני, שלילת גמלאות המגיעות להורים בעד ילד הנמצא במאסר בשל ביצוע עבירת יידוי אבנים או עבירת ביטחון שנעברה מתוך מניע לאומני או בזיקה לפעילות טרור.
לעניין עונשי המינימום, חוק העונשין, התשל"ז–1977 (להלן: חוק העונשין), קובע בסעיפים 329(ב) ו-332א  בהוראת שעה, שעונשו של אדם שהורשע באחת העבירות האמורות לא יפחת מחמישית העונש המרבי הקבוע לאותה עבירה. מדובר בעונשים מזעריים של שנתיים או ארבע שנים, לפי חומרת העבירות והסיכון הנשקף מהן.
החוק מוסיף על העבירה בסעיף 329(א) לחוק העונשין, העוסקת ב"חבלה בכוונה מחמירה" וכולל  גם יידוי אבן לעבר אדם במטרה להטיל בו נכות או מום או לגרום לו חבלה חמורה, כפי שכבר נקבע בפסיקה. העונש המזערי בגין עבירה זו יעמוד על ארבע שנות מאסר שכן עבירה זו עוסקת בניסיון לפגוע באדם במטרה לגרום לו נכות או מום.
סעיף 332א לחוק העונשין, כולל שתי עבירות, העבירה במדרג הבסיס, חלה גם כשלא היה ביידוי האבן או החפץ כדי לסכן אדם, אלא לפגוע בכלי התחבורה בנסיבות שיוצרות פחד ובהלה, העונש המזערי יעמוד על שנתיים מאסר. העבירה במדרג החמור יותר, הדורשת הוכחת מטרה לפגוע באדם, העונש המזערי יעמוד על ארבע שנות מאסר.
החוק קובע שבית המשפט יכול לחרוג ולהקל מהעונש המזערי, מטעמים מיוחדים שיירשמו. כמו כן, מוצע שבית המשפט לא יוכל לקבוע כי כל העונש יהיה על תנאי, בהיעדר טעמים מיוחדים.
לעניין שלילת הגמלאות –  חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995 (להלן: חוק הביטוח הלאומי), קובע כי לא ישולמו קצבאות ילדים וגמלאות להורים בעד ילד המצוי במאסר עקב ביצוע עבירה של יידויי אבנים או עבירת ביטחון, שבוצעה מתוך מניע לאומני או בזיקה לפעילות טרור.
החוק כאמור מתקן את חוק הביטוח הלאומי וקובע כי בעד ילד הנמצא במאסר עקב הרשעה בעבירה של יידוי אבנים לפי סעיף 332א לחוק העונשין או עבירת ביטחון כהגדרתה בסעיף 326(א) לחוק העונשין, שבוצעה מתוך מניע לאומני או בזיקה לפעילות טרור, לא תשולם להוריו קצבת ילדים, תוספת עבור הילד לקצבת תלויים (לנפגע עבודה), לקצבת נכות, לקצבת זקנה, לקצבת שאירים, להבטחת הכנסה ולגמלה לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב–1972. עוד קובע התיקון כאמור שהילד הנתון במאסר לא יובא בחשבון במניין ילדי המשפחה לעניין קצבת הילדים ולעניין התוספות לקצבאות הביטוח הלאומי, הבטחת ההכנסה וחוק המזונות האמור


חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 20), התשע"ו-2015

חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 20), התשע"ו– 2015, קובע כי לבית המשפט הסמכות להטיל על הורי קטין שהורשע, בנוסף לעונש שנגזר על הקטין, קנס, הוצאות משפט, או התחייבות בדבר התנהגותו של הקטין, הכל אם מצא כי קיימות נסיבות המצדיקות לעשות כן ועד סכום של 10,000 שקלים חדשים. נקבע שלהורה הקטין תהיה הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו בטרם יחליט בית המשפט בעניינו. הובהר בחוק שהטלת החיובים כאמור על ההורים, לא תהווה הטלת אחריות פלילית עליהם.
עד התיקון האמור לחוק, לבית המשפט הייתה הסמכות להטיל על הורי הקטין את החיובים האמורים, רק במסגרת דרכי טיפול שנקבעו לקטין, שהוכח שביצע את העבירה אך לא הורשע.


חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 55), התשע"ח-2018

החוק התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום י"ט בתמוז התשע"ח (2 ביולי 2018) והוא מתקן את חוק הגנת הצרכן, התשמ"א–1981 (להלן – החוק). לפי החוק כנוסחו היום, חלה חובה על נותני שירות לתאם עם צרכן את מועד ושעת הביקור במענו של הצרכן, אם נדרש ביקור טכנאי לשם קיום חיובים החלים עליהם. במקרה של איחור מעבר לקבוע בחוק, על נותן השירות חלה חובה לפצות את הצרכן בסכומים הנקובים בחוק, ללא צורך שהצרכן יוכיח שנגרם לו נזק. חובת התיאום כאמור חלה כשמדובר בביקור טכנאי בתקופת אחריות ה"חובה" (תקופת האחריות שנקבעה לפי החוק), או כשמדובר בחוזה למתן שירות שבו השירות מותנה בתקינות הטובין הנמצאים אצל הצרכן.
התיקון מרחיב את הוראות החוק כך שיחולו, בנוסף על הגורמים המנויים לעיל, גם על שירות שניתן בתקופת אחריות ארוכה מזו המחויבת לפי החוק, על התקנה או הסרה של טובין שהעוסק מכר, השכיר או השאיל לצרכן, על ביצוע בדיקה תקופתית במתקן גז ביתי, על הובלת טובין שהצרכן רכש מעוסק, וכן על שירות שניתן בהתאם לחוזה למתן שירות מתמשך לתיקון טובין תמורת תשלום. כמו כן, התיקון מחיל את החובה לתת שירות כאמור בשעות מוגדרות (בין 8:00-19:00 בימי חול ובין 8:00-13:00 בימי שישי), על כל נותני השירותים שנזכרו לעיל, פרט למובילים ולנותני שירות לפי חוזה למתן שירות מתמשך לתיקון טובין תמורת תשלום.


הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון - פשעי שנאה), התשע"ו-2015

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – קביעת תנאי קבלה בידי מוסד), התשע"ו–2015


הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור מכירת פרוות), התשע"ו–2015


הצעת חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון - קנס מוגדל בשל כלב משוטט שאינו מסורס או מעוקר), התשע"ו-2015


חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 20), התשע"ז-2017 (להלן – התיקון), התקבל בקריאה השנייה והשלישית ביום י''א בטבת התשע''ז (9.1.2017). התיקון אסר על כך שעמלת ההפצה המשולמת לסוכן ביטוח תחושב בזיקה לדמי הניהול שייגבו מאדם שמצטרף לקופת גמל. בנוסף נקבע סעיף עונשי לפיו, מי שמפר את ההוראה ומחשב את עמלת ההפצה בזיקה לשיעור דמי הניהול צפוי לעונש של שנת מאסר קנס העומד כיום על סכום שנע בין 226,000 שקלים חדשים ל-3,616,000 שקלים חדשים, על פי זהות המפר. תחילתו של התיקון נקבע ליום ה' בניסן התשע"ז (1 באפריל 2017).


הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - תנאי סף להשתתפות במכרז), התשע"ו-2016

הסרה מסד"י בד. מוקדם


חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 82), התשע"ו-2015

בחוק נקבע פטור משבח אינפלציוני בעת מכירת דירת מגורים מזכה וזאת נוסף על הפטור ממס שבח שקבוע כבר לעניין דירת מגורים מזכה. בנוסף, תוקנה הוראת המעבר בחוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014), התשע"ג-2013, כך שתתאפשר מכירה לקרוב אם המכירה נובעת מחלוקת נכסי עזבון. תחילת התיקון של שתי ההוראות היא מיום 1.1.2014.


הצעת חוק העונשין (תיקון - חודשי מאסר), התשע"ו-2016


הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון - הגבלות על כהונת שר ביותר ממשרד אחד)

הסרה מסד"י בד. מוקדם


הצעת חוק להנצחת זכרו של הרב עובדיה יוסף, התשע"ו-2015


הצעת חוק התקנים (תיקון - מעבדה מוסמכת לאישור ייבוא טובין), התשע"ו-2015


הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון – דחיית חובת התאגוד ברשויות המקומיות שאין להן תאגיד), התשע"ו–2015


הצעת חוק שיקום, קידום ושילוב אנשים עם אוטיזם בקהילה, התשע"ו-2015


הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – שלילת סמכותו של בית המשפט העליון מלהתערב בהחלטת ועדת הבחירות המרכזית לעניין אישור או פסילת מועמד או רשימה מלהשתתף בבחירות)

הסרה מסד"י בד. מוקדם


חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 43)

נקבע כי אם מי שכיהן כיו"ר הכנסת שב ונבחר לכנסת שלאחריה, הוא ימשיך לכהן כיו"ר הכנסת עד לבחירת היו"ר הקבוע. רק אם יו"ר הכנסת היוצאת לא שב ונבחר, יכהן ותיק חברי הכנסת כיו"ר הכנסת בפועל, כקבוע היום.


חוק הכנסת (תיקון מס' 42), התשע"ו-2016

החוק קובע הסדר משלים לחוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 43)  שלפיו אם יו"ר הכנסת שב ונבחר לכנסת שלאחריה, הוא ימשיך לכהן כיו"ר הכנסת עד לבחירת היו"ר הקבוע.


הצעת חוק העסקים הקטנים והבינוניים, התשע"ו-2015


הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - זכאות לדמי אבטלה ודמי לידה למי ששהה בשליחות מטעם גוף מוכר), התשע"ו-2015


הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 42) (חיוב חבר הכנסת בנזק כספי שגרם לרכוש הכנסת), התשע"ו-2015


חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 41), התשע"ו-2015

החוק מרחיב את סמכויות ועדת האתיקה ומאפשר לה במקרה של הפרה אתית חמורה לשלול מחבר הכנסת שכר לתקופה או חלק מתקופה שבה הורחק מישיבות הכנסת או הוועדות. שלילת השכר תהיה לתקופה של עד שבועיים, ובפעם הראשונה שבה נשלל שכר מחבר כנסת כלשהו תידרש החלטה פה אחד של כל חברי הוועדה. בנוסף, החוק מאפשר לוועדת האתיקה לקבוע כי במקרה שבו חבר הכנסת הפר את כללי האתיקה ובמסגרת זו גרם נזק לציוד של הכנסת, במשכן הכנסת, ינוכה משכרו שווי הנזק, כולו או חלקו, עד לסכום של 5,000 ש"ח. תנאי לכך הוא כי הנזק נגרם בכוונה לגרום נזק או שחבר הכנסת צפה כאפשרות סבירה את קרות הנזק.