Question:
Demokraté nechtějí přijmout výsledek voleb! Spiknutí za impeachment
prezidenta Trumpa už začalo...

Je to jen jeden den po zvolení Donalda Trumpa prezidentem, ale tisíce
rozzuřených liberálů už kují pikle za jeho odstranění z úřadu.

Během hodin po neočekávaném vítězství tohoto Republikána nad Hillary
Clinton už někteří lidé volají po jeho impeachmentu kvůli tvrzením o
sexuálním zneužíván, podvodech a podloudných kšeftech.

Online výsledky vyhledávání ‚Jak odvolat prezidenta‘ se během hodin po
výsledcích zmnohanásobily s tím, že na Googlu tato otázka narostla o 4 850
procent.

Jedna ze sedmi petic za zpochybnění jeho prezidentství shromáždila za pár
hodin přes 13 322 podpisů s tím, jak se rozzuřené protesty po celých USA
zintenzivňují.

Tisíce lidí volají po impeachmentu Donalda Trumpa kvůli tvrzením o
sexuálním zneužívání, podvodech a podloudných kšeftech, zde zobrazeny
protesty v Chicagu...

Jedna ze sedmi peticí ke zpochybnění jeho prezidentství už za pár hodin
nashromáždila přes 13 322 podpisů, jelikož protesty po celých USA se
zintenzivňují...

I četní profesoři vrhli svou váhu do tohoto hnutí, když říkají, že
existují ‚silné podklady‘ pro Trumpův impeachment, aby se mu zabránilo v
převzetí funkce.

Anglický historik Simon Schama při středeční promluvě v pořadu Newsnight
řekl: ‚Teď není čas mlčet, je čas zpochybňovat to, co vypadá jako
strašně nebezpečný okamžik americké historie.‘

‚George Washington varoval před despotismem a právě tomu teď čelíme.‘

Profesor práva z University of Utah Chritopher Peterson řekl, že našel
důkazy k obvinění Trumpa z podvodu a z podloudných obchodů – což jsou
trestné činy podle státního i federálního práva.

Vidíte lidi nesoucí transparenty s nápisy: ‚Není to můj prezident‘ při
protestu v Seatlu...

Online vyhledávání ‚Jak odvolat prezidenta‘ během hodin po ohlášení
výsledků vzrostla s tím, že tato otázka na Googlu vzrostla o 4 850 procent...

Je jen jeden den od zvolení Donalda Trumpa presidentem – ale tisíce
rozzuřených liberálů už kují pikle za jeho odstranění z úřadu...

Kontextová reklama Sklik

Tucty se vrhly také po volebních výsledcích na sociální média, aby
podpořily volání po impeachmentu Trumpa

Ten tvrdí, že Trumpova Universita ztratila akreditaci a učila studenty, jak
se obohacovat rychlou šmelinou.

Trump má jít za tři týdny před soud kvůli své teď už zrušené
Trumpově univerzitě s tím, že má jí týdny před inaugurací asi svědčit.

V roce 2010 podaná žaloba tvrdí, že Trump University poskytovala semináře
po celé zemi poskytující něco na způsob komerčních informací, kde od
lidí chtěli 35 000 $ za odborné mentorství.

Profesor Peterson v 23 stránkovém článku rozvádí, proč by měl Kongres
Trumpa kvůli těmto tvrzením odvolat.

‚Ve Spojených státech je ilegální, aby podniky poskytovali falešná
prohlášení kvůli přesvědčení spotřebitelů, aby kupovali jejich služby,‘
uvedl pan Peterson.

‚Podklady naznačují, že Trump University systematicky využívala systému
podvodných reprezentací k trikům, jimiž nalákala tisíce rodin, aby
investovaly do programu, o němž lze tvrdit, že je podfuk.

I protestující na Filipínách nesou transparenty, kde se píše ‚Dump Trump‘

‚Podvody a šmelina jsou vážné zločiny, které právně spadají na
úroveň činů, za něž je impeachment.‘

K impeachmentu dochází, když se proti úřadujícímu prezidentovi či jiným
vysokým činitelům USA lobbováním vznesou formální obvinění z vážných
pochybení.

Ústava USA stanovuje, že Sněmovna reprezentantů může odhlasovat
impeachment a vyhodit funkcionáře z úřadu, teď ale s tímto ve skutečnosti
zkouší přijít Senát.

‚Prezident, viceprezident a všichni veřejní činitelé Spojených států‘,
kteří mohou být podrobeni impeachmentu, mohou být odvoláni jen za ‚zradu,
uplácení nebo jiné těžké zločiny a pochybení,‘ uvádí se v zákonu.

Tisíce lidí ve středu v noci pochodovaly středem Bostonu, mávaly
transparenty a skandovaly proti-Trumpovské slogany v protestu proti volbě.

Hillary Clinton uznala porážku Donaldem Trumpem v boji o Bílý dům proslovem
v hotelu v New Yorku

Dav nesl transparenty s nápisy ‚Láskou Trumpa je nenávist‘, ‚Trump je
rasista‘ a ‚Odvolejte Trumpa‘.

Clintonová se své řeči uznávající porážku ve středu svým
příznivcům řekla, aby tento šokující výsledek přijali – i když
získala hlasy veřejnosti.

Po boku se svým manželem Billem a dcerou Chelsea řekla: ‚Donald Trump bude
naším prezidentem. Jsme povinni otevřít mu svou mysl a dát mu šanci vést.‘

Trump v jednom okamžiku kampaně řekl, že kdyby byl Clitonovou poražen, tak
výsledky voleb odmítne.

Pan Trump při poslední televizní debatě, v níž předtím řekl, že volby
byly proti němu zmanipulované, vytáhl možnost, že by mohl zahájit
zpochybnění výsledků.

Když se ho přímo zeptali, zda by přijal výsledky, tak pan Trump řekl: „Podívám
se na to, až to nastane, ale to, co jsem zatím viděl, bylo hrozné.‘

Zdroj: dailymail.co.uk

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Pokud se to stane, zřejmě se svět změní. Trump chce znovu otevřít
vyšetřování 11. září

„Původní vyšetřování 11. září je v první řadě totální bordel a
musí se tedy zahájit znovu,“ řekl Trump. Trump věří, že 11. září
nebylo řádně vyšetřeno a plánuje, že tomu přijde na kloub. „To
původní vyšetřování 11. září bylo v první řadě totální bordel a
musí se zahájit znovu,“ řekl Trump.

Toto zvolení Donalda Trumpa otřáslo establishmentem a během jeho prvního
funkčního období se to s nimi bude otřásat ještě více.

Existují důvody, proč George W. Bush Trumpa nevolil, když nechal
prezidentský řádek prázdný a volit jen nižší republikánské volby do
Kongresu. Trump slíbil vyšetřit 11. září způsobem, jakým to předtím
ještě vyšetřováno nebylo.

Poprvé bude 11. září vyšetřovat někdo, kdo není součástí
establishmentu, komu by přitom také nešlo o kůži a neměl by v tom hodně
co ztratit.

„Původní vyšetřování 11. září byl v první řadě totální bordel a
musí se zahájit znovu,“ oznámil Trump příznivcům. „Jak by mohla dvě
letadla strhnout tři budovy v jediném dni? Tuhle skutečnost mi hlava nikdy
nebrala, a to ani nemluvě o zničení Budovy 7 v tomto 585 stránkovém
dokumentu,“ vysvětloval, když mluvil o Světovém obchodním centru 7,
které se rovněž při útocích z 11. září – nevysvětlitelně –
zhroutilo.

Donald Trump se rovněž pustil do bývalého prezidenta George W. Bushe. Tohle
už bývalý prezident nebude před Trumpovými zraky zakrývat.

„Světové obchodní centrum spadlo za vlády George Bushe,“ řekl v
únorové debatě. „Ten že nás udržel v bezpečí? To není žádné
bezpečí. Žádné bezpečí to není.“

„Proč v té době administrativa nezahájila právní úkony proti Saúdské
Arábii? Copak nebylo 19 z těch únosců ze Saúdské Arábie? Američané si
zaslouží odpovědi a já budu určitě vyžadovat nové vyšetřování tak,
aby se takováto hrůzná tragédie nikdy už nestala.“

Donald Trump a hnutí za pravdu o 11. září

Ač Trump s otevřením vyšetřování 11. září jde proti establishmentu,
tak se mu dostane v této záležitosti podpory od četných veřejných
osobností, které už žádaly, aby se tento případ revidoval – a to
nikoliv za zavřenými dveřmi.

Bývalý senátor Bob Graham už dlouhá léta žádá o nové transparentní
vyšetřování: „Už roky marně vedu kampaň za zveřejnění zprávy
Společné kongresové a zpravodajské vyšetřovací komise z roku 2002,“
vysvětluje tento bývalý guvernér Floridy. „Ty chybějící stránky
poukazují na přímé zapojení vlády Saúdské Arábie. Proč se drží v
tajnosti? Kdo by z této tajnůstkářské hry mohl mít asi prospěch?“ ptá
se.

„Já sám sem tyto dokumenty četl, a kdyby americká veřejnost věděla, co
v těch dokumentech je, tak by zítra byla v ulicích Ameriky revoluce,“
ujišťoval během interview v rádiu. „Američané si zaslouží znát pravdu,“
uzavřel to viditelně z celé té záležitosti rozzlobený.

Od roku 2002 bylo zveřejňování dokumentů Zprávy komise o 11. září
bráněno, protože ač jde evidenci Kongresu, tak přesto mají výjimku ze
Zákona o svobodném přístupu k informacím (FOIA).

Těch 28 dlouho zadržovaných stránek bylo částečně zveřejněno letos –
po značném proškrtání – a saúdská vláda tvrdila, že tato
zveřejnění dokázala, že oni nejsou za podporu nebo financování těchto
útoků odpovědní. Není to ale tak jednoduché. V těch 28 stránkách jsou
přímé vazby na saúdskou hierarchii. Je tam spousta otázek, které je třeba
zodpovědět a těmi by se nikdo za prezidentování Clintonové nikdy
nezabýval, uvážíme-li jaké má ona na Saúdskou Arábii vazby.

Ale s výkonnou mocí prezidenta Trumpa se všechno změní. S establishmentem
je to nahnuté. Více než polovina země nevěří oficiální verzi toho, co
se ten den stalo. Teď byla obnovena víra v to, že ty největší lži a
zakrývání o tomto budou rozkryty.

Establishment udělal vše, co mohl, aby tomu outsiderovi Trumpovi jeho volební
šance zmařil. A teď je to s nimi nahnuté.

Zdroj: dailystar.co.uk, wire.com

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Ke komu ses to přidal. Prosím, vrať se! Martin C. Putna apeluje na Václava
Cílka

Literární historik a vysokoškolský pedagog se s geologem Václavem Cílkem
zná zhruba čtvrt století. Proto prý nemůže mlčet k tomu, do jaké
společnosti se přidal a komu svým dobrým jménem dodává důvěryhodnosti.
„Prosím, vrať se!“ vyzývá ho prostřednictvím Lidových novin.

Putna na jednu stranu uznává, že žijeme v době zpochybňování
dosavadních jistot. Odsuzuje však ty, kteří tvrdí, že mají jednoduchá a
rychlá řešení. Takové lidi považuje historik za blázny a podvodníky.

„A ty ses přidal k partě, která právě toto tvrdí – ba, která si dala
do názvu, že jen dvacet procent nápadů je k něčemu: těch jejich nápadů.
To ale není věta moudrých lidí. To je jen a jen marketing,“ kritizuje
Putna nově založenou polickou stranu Realisté, v jejíž čele stojí
politolog Petr Robejšek.

Historik štiplavě komentuje i to, že lidé kolem Robejška ještě nedávno
tvrdili, že jim o politiku nejde. Nezdá se mu ani program strany. „Parta,
nyní strana, hlásá, že chce hájit národní zájmy – což chce provést
vytržením této země z evropských souvislostí a její izolací, což
neznamená nic jiného než návrat do ruské mocenské sféry. Parta, nyní
strana, hlásá, že chce hájit prosté lidi proti elitám, a staví do kamer
jednak bankéře, jednak akademické podnikatele, usvědčené plagiátory,
miláčky proruských médií, ometálované Zemanem,“ nelíbí se Putnovi.

Dle jeho názoru nepřináší Realisté realistická řešení, nýbrž mají
jen populistické „kecy“. Moudrému muži má jít prý ale o pravdu. I
proto apeluje na Cílka, aby tyto kruhy urychleně opustil. „Milý Václave,
není to jen moje lítost a moje starost. Je to lítost a starost mnoha
společných přátel – nad tím, kam a s kým ses to postavil. Prosím, vrať
se!“ vyzývá Cílka.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Mistr přistání: Pilot záchranného vrtulníku přistál na malém mostě (VIDEO)

Záchranný vrtulník byl natočen při přistání na malém můstku v
Prinsengracht v Amsterdamu. Pilot předvedl své špičkové dovednosti.

Záchranný tým dorazil do centra města poté, co dostal zprávu o tom, že
pod bruslařem praskl led. Služby nenašly nikoho, což naznačovalo, že
někdo se do ledu možná propadl, ale poté vylezl ven a odešel. Uživatelé
internetu z celého světa byli ohromeni neuvěřitelnými dovednostmi pilota
vrtulníku. Přesto někteří z nich říkali, že přistání vrtulníku není
nic těžkého, neboť to už dlouhou dobu trénují ve hře GTA.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
MO RF označilo za informační podvrh zprávu HWR o útoku na školu v Idlíbu

Obvinění lidskoprávní organizace Human Rights Watch, že Rusko se údajně
podílelo 26. října na bombardování školy v syrské provincii Idlíb, jsou
dalším informačním podvrhem. Veškeré důkazy vyvracející podobná
prohlášení byly okamžitě předloženy, prohlásil oficiální mluvčí
ruského ministerstva obrany Igor Konašenkov.

„To, že po víc než týdnu Human Rights Watch zveřejnila další obvinění
z „válečného zločinu", ve kterém jako nové „důkazy" figurují jakási
telefonní interview se sedmi zraněnými, neobstojí v žádné kritice a
jedná se o další informační provokaci", řekl Konašenkov.

Kromě toho připomněl, že ministerstvo obrany už 27. října zveřejnilo
vyčerpávající fotografické matriály pořízené bezpilotním letadlem,
které dokazují, že chybí jakékoli stopy po bombardování areálu
školních budov i jakékoli dokonce i nepřímé důkazy přítomnosti dětí.

„Chtěli bychom rovněž připomenout takzvaným obráncům práv z Human
Rights Watch, že provincie Idlíb, mimo jiné i Al-Has, jsou už, přičemž
nejeden rok, pod naprostou kontrolou teroristů z An-Nusry (v Rusku zakázaná).
A mluvit o tom, že na území kontrolovaném syrskou odnoží Al-Káidy a v
podmínkách bojových akcí jsou tu dál otevřeny světské školy, postavené
vládou Bašára Asada, mohou pouze vyložení lháři nebo blázni," dodal
Konašenkov.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Podle předpovědi by Donald Trump měl jmenovat šéfem CIA zosnovatele Bushova
programu mučení

Jose Rodriguez je jedním ze zosnovatelů neblaze proslulého programu mučení
a zadržování za časů George W. Bushe a bude asi novou administrativou
vybrán, aby vedl CIA, uvádí vlivná právní firma, v níž jako vedoucí
poradce sedí jeden z hlavních Trumpových spojenců. Předpověď, že
kariérní zpravodajec a bývalý šéf Národních utajených služeb (NCS) v
CIA Jose Rodriguez by mohl vést CIA, pochází z povolebního memoranda
vydaného nadnárodní právní a lobistickou firmou Dentos. Tato společnost je
zapojena do právního poradenství Trumpovy kampaně, uvádí Intercept.

Dentosovo memorandum poskytuje podrobnou analýzu voleb 2016 stejně jako
výhled na politické priority zvoleného rezidenta Trumpa a na potenciálně
vybraně osoby do kabinetu včetně těch ze zpravodajské komunity. Ač je u
některých pozic seznam vícero kandidátů, tak pozice ředitele CIA má pouze
jediného odhadovaného nominovaného – tj. Jose Rodrigueze.

Rodriguez do CIA nastoupil v roce 1976 a rychle postupoval v kariérním
žebříčku, když sloužil jako polní operativec i šéf stanic v četných
latinskoamerických zemích. V roce 2002 byl povýšen na šéfa
Protiteroristické centrály, což je divize CIA zřízená k boji proti
Al-Kaidě a jejím pobočkám. Asi 136 lidí bylo zadržováno bez soudu a
podrobeno mučení v černých skrýších CIA po celém světě. Podle
senátního vyšetřování z roku 2014 patřilo k výslechovým taktikám
odpírání spánku během vleklých výslechů, nacpávání konečníku,
prochladnutí k smrti, mučení pomocí hmyzu a naposledy uváděný nikoliv
však významem poslední waterboarding.

Rodriguez, který byl v roce 2004 jmenován šéfem NCS, dohlížel na veškerý
sběr lidského zpravodajství americkými agenturami a tyto praktiky CIA
obhajoval, když v roce 2012 v interview s New Yorker řekl, že „to zdaleka
nenaplňuje skutkovou podstatu mučení.“

Tvrdil, že tyto metody předtím nasazené nacistickou a japonskou tajnou
službou za WWII „měly tehdy právní podloženost, avšak ani my nemáme
žádné morální zábrany, abychom to nedělali také.“ Mučení a drsné
zacházení pomohly zabránit „dalšímu 11.9“ a shromáždit „cenné
zpravodajství“, tvrdil v interview tento vrcholný činitel CIA.

V roce 2005 sehrál Rodriguez po jednom médii odhaleném „zdokonaleném
výslechu“, což je eufemismus pro mučení, klíčovou roli při zničení
důkazů o něm, když zničil 92 záznamů ukazujících waterboarding
podezřelého Kkalid Sheikh Mohammeda, který byl podle zpráv waterboardingu
podroben 183 krát. Kontextová reklama Sklik

Podle odtajněného emailu CIA citovaného Americkou unií občanských svobod (ACLU)
řekl Rodriguez: „To horko ze spálení těch pásek není nic proti tomu, co
by vypuklo, kdyby se dostaly do veřejné domény… vypadali bychom pak
strašně.“

Rodriguezův kariérní profil zjevně dobře sedí s některými Trumpovými
prohlášeními o zacházení s podezřelými z terorismu.

„Co si myslíte o waterboardingu?“ zeptal se Trump davu během červnového
shromáždění v Ohiu. Jeho příznivci pak skandovali, když on na tu otázku
odpovídal: „Mně se moc líbí. Nemyslím si ale, že by byl dost tvrdý.“

Loni v listopadu si Trump pochvaloval prospěch z drsných výslechových
praktik, když při odděleném kampaňovém shromáždění řekl, že
waterboarding „funguje“ s dodatkem: „A i kdyby nefungoval, stejně si to
zaslouží za to, co udělali nám.“

Dentons, co to předpovídá, je sama nadnárodní právní a lobbovací firmou
s více než 120 kancelářemi po celém světě, která jako vedoucího poradce
zaměstnává spojence Donalda Trumpa Newta Gingriche, bývalého mluvčího
Sněmovny reprezentantů, který byl v tomto povolebním memorandu zmiňován
jako potenciální ministr zahraničí. Není však jasné, zda by tento 73
letý politik, který předtím z postu mluvčího rezignoval kvůli porušení
etiky a celé sérii různých kontroverzí, tuto nominaci přijal.“

K dalším kandidátům na vstup do Trumpova kabinetu patří i některé
jestřábí figury, které sloužily v Bushově administrativě, jako třeba
velvyslanec John Bolton, který nikdy neodvolal své válečné štvaní při
podpoře invaze do Iráku v roce 2003. Kritici tvrdí, že jeho nehorázná
drzost zruinovala řadu významných vyjednávání o zničení biologických
zbraní a o jaderném odzbrojení.

Glenn Greenwald, spoluzakladatel Intercept, v promluvě k Democracy Now Boltona
nazval „nejsociopatičtějším válečným štváčem na planetě, který nic
neřídí,“ přičemž další členy Trumpova přechodného kabinetu popsal
jako představující „vpravdě děsivý výhled.“

Zdroj: globalresearch.ca

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Klaus podpořil německé antiislamisty. Už ztratil veškerou soudnost, ulevil
si kníže Schwarzenberg

Skutečnost, že Václav Klaus dnes večer podpořil na jejím předvolebním
mítinku protiuprchlickou stranu AfD, znamená, že ztratil veškerou soudnost.
Takový je názor bývalého českého ministra zahraničí Karla Schwarzenberga,
jak vyplývá z rozhovoru, který poskytl serveru Aktuálně.cz.

Server uvedl, že Václav Klaus v pátek večer vystoupil na mítinku strany
Alternativa pro Německo (AfD). Partaj podpořil v západoněmeckém městě
Neuwied v samotném závěru kampaně před důležitými zemskými volbami,
které se ve třech spolkových zemích konají v neděli.

„Podívejte se, já vám něco řeknu: Vrána k vráně sedá. Zaprvé on s
jejich názory souzní, zadruhé to naznačuje ztrátu soudnosti u našeho
bývalého prezidenta,“ reagoval Schwarzenberg na zprávu o Klausově účasti
na zmíněném mítinku.

Na otázku, zda nemůže Klausova podpora AfD uškodit vztahům mezi oběma
zeměmi, pak exministr prohlásil: „Já mám dojem, že paní kancléřka už
o nás dávno ztratila všechny iluze. Způsobila to vždy poněkud nešťastná
setkání s prezidentem Klausem, panem Zemanem a některé naše politické tahy.“

Na otázku, jak je Václav Klaus vnímán u německých čelných politiků, pak
Schwarzenberg reagoval: „Ušetřete mne této otázky. Když jsem byl ještě
ministr zahraničí a on prezident, to, co jsem musel v Německu slýchat,
opravdu veselé nebylo.“

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Hlava KLDR oznámil, že je připraven použít jaderných zbraní

Severokorejský předák Kim Čong-un nařídil, aby byly jaderné zbraně této
země připraveny k použití každou chvíli, oznámila agentura Yonhap s
odvoláním na místní média.

Podle informace Korejské centrální zpravodajské agentury, Kim Čong-un
rovněž prohlásil, že KLDR přešetří svou vojenskou doktrínu, aby byla
připravena zasazovat preventivní údery v souvislosti se současnou situací,
která je pro zem velmi nebezpečná.

Patřičná prohlášení byla učiněna v průběhu raketových střeleb,
které pozoroval Kim Čong-un. Ve čtvrtek rozšířila severokorejská média
informaci o tom, že KLDR vypustila několik raket malého doletu z východního
pobřeží poloostrova směrem Japonského moře. Nebylo oznámeno, kdy právě
se tyto střelby konaly.

RB OSN schválila 2. března rezoluci č. 2270, která zakazuje dodávky
leteckého a raketového paliva do KLDR. Všechny náklady vyvážené a
dovážené do této země se budou kontrolovat. Dokument zakazuje prodej do
KLDR všech druhů konvenčních zbraní, a značně omezuje vývoz ze Severní
Koreje uhlí, železa, zlata, titanu a vzácných přírodních minerálů

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Trump zpochybnil to nejposvátnější, co máme. Je jako Putin, Západ jeho
zvolením zemřel. Britské listy sdílejí smutný text

Západ v podobě, v jaké jsme jej v minulých šedesáti letech znali, tento
týden zemřel, napsal redaktor Economistu Edward Lucas. Překlad jeho článku
přinášejí Britské listy.

Ze všeho nejhorší prý je, že Trump nechce vést. „V jeho bezútěšném
světonázoru (je třeba poznamenat, že velice podobném světonázoru
Vladimira Putina) je svět hrou s nulovým součtem, neexistuje prostor pro
abstraktní hodnoty, natož pro vzájemné loajality založené na minulých
obětech a příštích nadějích,“ píše Lucas.

Trump prý nahlíží na svět z obchodnického hlediska. „Máte konkurenty,
dodavatele a zákazníky. Vaše práce je zničit ty první vynucením té
nejlepší možné dohody na dvou druhých. Čím více peněz vyděláte, tím
si vedete lépe. To je ve skutečnosti pochybný způsob podnikání. A je to
strašný způsob řízení supervelmoci,“ píše dále Lucas.

Celý text je ZDE

Veřejně zpochybnil nejposvátnější princip kolektivní obrany

Trumpův přístup ke spojencům je prý strašný. „Veřejně zpochybnil
nejposvátnější princip kolektivní obrany; že útok na amerického spojence
je útokem na Ameriku samotnou. Tento princip udržoval mír v Evropě od
berlínského leteckého mostu v roce 1948 až do pádu zdi. Tento princip také
většinou (promiň, Ukrajino, promiň, Gruzie) držel na uzdě vzkříšené
Rusko Vladimira Putina. Za Trumpova prezidentství si tím už nemůžeme být
jisti. Nejprve spočítá finanční příspěvky spojenců. Pak rozhodne,
jestli je bude bránit.“

Příští čtyři roky prý na Ameriku nemůžeme spoléhat, a možná už
nikdy. „Pokud chceme, aby naše bezpečné, pohodlné a prosperující životy
pokračovaly, potřebujeme si zvyknout na utrácení reálných sum,
vyrovnávání se s reálnými hrozbami, podstupování reálných obětí a
rizik,“ píše dále Lucas.

Podle něj musíme ukázat Rusku, že Evropa stojí za obklíčenou,
krvácející Ukrajinou. „To neznamená prosazovat oligarchickou a
nekompetentní administrativu prezidenta Petra Porošenka. Znamená to hluboce
se angažovat v největším a nejdůležitějším pohraničním státě na
všech úrovních: Nabídnout víza, prosazovat obchod, investice a studijní
výměny; a především poskytnout Ukrajincům zbraně, které potřebují k
sebeobraně.“

Buďme tvrdší v udělování víz pro Rusy

Podpořit bychom to měli reálnými sankcemi. „Rusko využívá naše
finanční centra – na Kypru, ve Frankfurtu, Londýně, Lucemburku, Rize,
Vídni a kdekoliv – k praní špinavých peněz. Můžeme to učinit
nákladnějším. Můžeme být tvrdší v oblasti udělování víz.“

Podle Lucase bychom měli ve věci amerického stažení očekávat to
nejhorší. Ale měli bychom se je také snažit zmírňovat. „Můžeme se
pokusit novou administrativu vzdělat v tom, proč na spojencích záleží.
Izolacionistická rétorika dobře fungovala v kampani. Nevyřeší problémy,
které vyžadují spolupráci jiných zemí. Můžeme Trumpovi připomenout, že
pět evropských spojenců (Estonsko, Británie, Řecko, Polsko a Turecko) už
plní kritéria NATO a vynakládají 2 % HDP, že další tohoto cíle brzy
dosáhnou a že takřka všichni evropští spojenci, zejména v pohraničních
státech, pohotově přispěchali na pomoc Americe v Afghánistánu a Iráku.“

Po celé Evropě se elita – ti kdo rozhodují a komentátoři – musejí
ptát: „Proč nám lidé nedůvěřují?“ Odpověď nejen odvrátí
nebezpečí vítězství dalších Trumpů v Evropě. Také nám umožní lépe
ustát hrozbu z Ruska.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Kolaboranti a škůdci! Jaroslav Bašta se rozepsal o současných českých
politicích

Někdejší český diplomat v Rusku a na Ukrajině s nadějí hledí na rok
2016. Považuje ho za přelomový, protože v něm podle Baštova názoru
končí éra globalizace a eroze národního státu. Západ snad konečně
pochopil, že touha po zisku nemnohých mu nedává právo zničit náš svět.

Pro 20. století byl zásadní rok 1914. Znamenal rozpad starých říší a
otevřel cestu k utvoření říší nových, byť přes dvě světové války.
Ve 21. století bude podle bašty vnímán jako přelomový rok 2016, kdy si
Velká Británie odhlasovala odchod z EU a občané Spojených států vystavili
stopku globalizaci zvolením Donalda Trumpa 45. prezidentem USA.

„Začínám si myslet, že západní civilizace neztratila pud sebezáchovy a
pochopila, že touha po zisku nemnohých jim nedává právo zničit náš svět.
Jeho destrukce začala nenápadně plíživým bořením států, jako vždy v
lidských dějinách, když šlo o dosažení ekonomické a politické nadvlády.
Skutečnost, že tam, kde nejsou státy, nelze prosazovat žádná práva, je
jen zdánlivým paradoxem. Státy a jejich struktury představují plody
dlouhodobého a poklidného historického vývoje. Ale v posledním
čtvrtstoletí jsme podnikli až příliš mnoho kroků, abychom státní
aparát rozbořili, a až doposud se ho nepovedlo nahradit funkčními
nadnárodními strukturami ani ve formě nestátních neziskových organizací.
Nestřežená hranice schengenského prostoru způsobila migrační krizi a
jejím důsledkům integrovaná Evropa kvůli faktické absenci funkčních
národních států nedokáže čelit,“ píše Bašta v komentáři pro První
zprávy.cz.

Celý komentář najdete zde.

Česká republika se v moderní době stala kolonií Západu. Bašta se v této
souvislosti znovu dovolává slov ekonomky Ilony Švihlíkové, která náš
stát označila za kolonii Západu v roce 2015. Rozdíl je prý snad jen v tom,
že nás neovládá nějaká státní koloniální velmoc, ale nadnárodní
korporace. Tito kolonizátoři ponechávají u moci politiky, které Bašta
označuje za kolaboranty. Pokud nejsou kolaboranti zvoleni v demokratických
volbách, přijde zásah zvenčí.

„Dokonce mají ambice nahradit i demokratické volby různými typy Majdanů a
svobodu slova cenzurou. Nikoli tou, kterou provozují už dnes formou politické
korektnosti, ale pěkně natvrdo ve spolupráci s vnitrem,“ pokračuje autor
ve výkladu svého náhledu na svět. Současně nabízí cestu ven. Lidé by si
měli zjistit, který politik je financován ze zahraničí, a následně ho
nevolit. Současně je třeba obnovit sílu našeho zbrojního průmyslu a
především bychom se měli naučit nazývat věci pravými jmény.

„Proto se ještě před volbami naučme lháře nazývat lháři, udavače
udavači a špatné politiky veřejnými škůdci. A po volbách obnovme
demokratický stát, v němž bychom mohli hájit všechna svá práva,“
apeluje nakonec na čtenáře Bašta.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Uprchlíci kradou v obchodech. A ještě jedno video, které ČT nevysílala

Dvě videa, ukazující problémy integrace běženců do evropské společnosti,
kolují čile internetem. Na jednom varuje před kulturními a právními
rozdíly zástupce ombudsmanky Stanislav Křeček a druhé jako by mu dávalo za
pravdu – popisuje běžence, údajně ze Sýrie, který byl přistižen při
krádeži v samoobsluze a policistům se směje do obličeje.

Nastává podvečer a hlídka německé policie dostává zprávu o krádeži v
obchodě. Policisty už to ani nepřekvapuje, stalo se to pro ně rutinou.
Zadržený muž je z místního běženeckého tábora. Tentokrát ukradl
krabičku cigaret, ale policisté se s ním v této situaci nesetkávají
poprvé.

Mladíka odvezou na služebnu a tam se objeví stejný problém, který znají
již z minula. Mladík se nechal registrovat na dvou registračních místech a
pod dvěma jmény. A policisté nevědí, co s tím.

Záběry ukazují na příslušníka snažícího se od zadrženého mladíka
zjistit, která jeho identita je pravá. On však zarputile tvrdí, že oběma
osobami je on.

Když si policisté projedou obě jeho identity, zjistí, že mladík dorazil do
Německa teprve před měsícem a při registraci tvrdil, že pochází ze
Sýrie. Během této krátké doby byl již kromě krádeží zadržen také
kvůli potyčkám v azylovém centru, ale k následnému řízení doposud
nedošlo.

Chvíli poté přivezou na policejní stanici Tunisana. Ten kradl v supermarketu
ryby a vysvětluje to tím, že měl hlad, protože veškerou podporu na daný
měsíc již utratil.

Druhým videem souvisejícím s právem a s uprchlíky, které se stalo hitem
internetu, je vystoupení zástupce ombudsmanky Stanislava Křečka ve studiu
televize Nova. Ten varoval, že možná vůbec nevíme, co se zde děje,
protože situace je zcela zmatečná a nepřehledná. „Nevíme, kdo to vyvolal
a s jakým cílem,“ připomíná s tím, že se dokonce objevují zprávy, že
cílem migrační vlny je úplně rozbít evropský systém. Evropská unie
podle něj nemá promyšlenou ochranu a ve své bezpečnostní politice zcela
selhala. Řešení situace podle něj nemá nikdo, řešíme pouze každodenní
operativní problémy.

Křeček zdůraznil, že nejde o uprchlickou vlnu, ale o nové stěhování
národů. „Tady se lidé z jiných částí světa dali na pochod. Z důvodů,
které jsou různé,“ zdůraznil. Také odmítl, že by mezi veřejností v
České republice vznikala hysterie. „To je zcela vědomý pocit lidí,
kteří tuší nebezpečí,“ říká. Lidé podle něj vidí, že v situaci,
kdy nedokážeme zařadit do pracovního procesu naše menšiny a nyní se po
Evropě pohybují statisíce lidí, které rovněž nepůjde zařadit do
pracovního procesu, je důvod se obávat. „Těžko píšeme zákon o
sociálním bydlení a teď máme najednou ubytovat sto tisíc lidí, kteří
přijdou,“ poukazuje.

Tito lidé podle něj nechtějí do ČR, stejně jako nechtějí do Makedonie
či Rakouska. Těmi pouze procházejí do Německa a Velké Británie, kam
chtějí kvůli sociálním dávkám. Už proto podle Křečka lze pochybovat,
zda jsou to váleční uprchlíci. Křeček uznává, že jejich snaha po
lepším životě je zcela legitimní, ale musejí prý pochopit, že Evropa jim
to v těchto počtech není schopna poskytnout.

Křeček rovněž připomíná, že nastane velký problém s integrací
příchozích, protože historické zkušenosti ukazují, že tito lidé často
nerespektují kulturu své nové země. Upozornil také na naivní iluzi „tavícího
kotle“, kde se míchají staré a nové kultury do atraktivní směsi. Mnozí
na to lákají, Křeček však varuje. „To se povedlo jenom v USA. Nikde jinde
už se to nepovede,“ varuje.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Komentátoři novin se zamýšlejí nad sbližováním ČR s Čínou

Na netransparentní strukturu čínské investiční skupiny CEFC, Číňany bez
masky obvyklé zdvořilosti, ale i na smysluplné rozvíjení vztahů s
Číňany upozorňují dnešní komentáře v českých denících. Někteří
autoři se sbližování s Čínou obávají, podle autora komentáře v deníku
Mladá fronta Dnes (MfD) je ale daleko smysluplnější s Číňany obchodní
vztahy rozvíjet a radovat se z růstu této země.

Je nerealistické chtít po Číně, aby opustila Tibet

Komentátor MfD nechce obhajovat čínský komunistický režim, ale upozornit
na to, že na Čínu se nelze dívat jako na zemi, která se má začít řídit
"našimi" pravidly. Čína jde svou vlastní cestou a na to, jak je Čína
velká země, jsou s ní vlastně docela malé problémy, míní autor. Mávat
čínskému prezidentovi Si Ťin-pchingovi v Praze před obličejem tibetskou
vlajkou je podle MfD na první pohled odvážné, ale jde jen o prázdné gesto.
Žádný čínský vůdce si nemůže dovolit, aby se mu země začala rozpadat
pod rukama. Proto je zcela nerealistické chtít po Číně, aby Tibet opustila,
píše list.

Nevíme, o co Číně jde

Lidové noviny (LN) se naopak nad rozpínavostí Číny pozastavují. Autor
sloupku pokládá otázku: O co jde velké říši? Pokud si čínská
investiční firma s nedohledatelnými vlastníky kupuje v Česku malý pivovar
a sponzoruje fotbal, jde jen o kouřovou clonu, která skrývá podstatu, míní
komentátor. "Možná dnes, možná za pár let zjistíme, zda s komunistickou
Čínou děláme oboustranně výhodný obchod. Každý jistě přeje
Kellnerově PPF i Škodě Auto úspěch. Jen zatím stále nevíme, o co Číně
jde," napsal deník.

Opravdu chceme být čínským předmostím v Evropě?

Na netransparetní strukturu čínské firmy CEFC, která za deset měsíců
svého působení v Česku investovala 20 miliard korun, upozorňuje i deník E15.
Velkou důvěru podle něj nebudí třeba ani výbor China Energy Fund Comittee,
jejž má CEFC v Číně financovat. Komentátor připomíná, že strategickým
analytikem zmíněného výboru je plukovník Taj Sü, který se řadí mezi
čínské armádní "jestřáby" a o ptačí chřipce otevřeně hovoří jako o
biologické zbrani USA, což je prý v plukovníkově vidění mocnost, se
kterou se Čína nevyhnutelně vojensky střetne už během deseti až dvaceti
let.

Také podle jiného komentáře LN je z dlouhodobého hlediska největším
nebezpečím pro Západ právě Čína. "Je to jediná země, která může
ještě v tomto století ohrozit vojenskou hegemonii Spojených států -
našeho demokratického spojence," píše list. Podle autora komentáře
demonstrace v Praze ukázaly, že Číňani, kteří žijí v Česku, jsou
agresivní a netolerantní jedinci. Pokud by se Čína stala dominantní
světovou velmocí, budou místo usměvavých číšníků v čínských
restauracích častěji k vidění čínské tváře podobné těm z dnešních
pražských ulic: arogantní, panovačné a bez skrupulí, varuje komentátor. A
na závěr se ptá: "Opravdu se chceme stát čínským předmostím v Evropě?"

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Každoročně zmizí na celém světě 8 milionu dětí! Za tím musí být
něco víc

Počet dětí, které každoročně mizí po celém světě, je ohromující: 8
milionů! Za posledních 40 let to činí 320 milionů dětí.

Je zřejmé, že je za tím něco víc.

Podle mnoha informátorů se z dětmi obchoduje a prodávají se na práce na
podzemních základnách, které jsou stavěny na všech kontinentech (z nichž
některé jsou 30 metrů hluboko).

Takové projekty a mnohé další vyžadují otrockou práci, což jsou prý
konečné stanice těchto dětí.

Samozřejmě, mnoho z těchto dětí je zneužíváno pro jiné účely. Pro sex,
rituální oběti, obchod s orgány, atd.

Vzpomeňme na Norsko a jejich sociální službu Barnevernet…

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Volby přece nejsou jen o tom, aby se z nich vygenerovali poslanci. Nechtěný
poslanec Hlavatý líčí, jak se mu lidé v šoku omlouvají za kroužky

Na volné křeslo senátora chce v lednu kandidovat poslanec a továrník Jiří
Hlavatý. Volby se budou konat z důvodu, že Hlavatý se dostal za ANO do
Poslanecké sněmovny a tím mu zanikl senátorský post. Andrej Babiš mu ale
radí, aby rozhodně nekandidoval.

Jiří Hlavatý se řadí mezi nejbohatší podnikatele v Česku a pozornost na
sebe strhl hlavně působením v politice. Odhaduje se, že disponuje dokonce
téměř šesti miliardami korun, píše server Aktuálně.cz.

Právě díky kroužkování se dostal poslanec do Poslanecké sněmovny z
posledního místa královéhradecké kandidátky ANO. Tím ale zároveň
přišel o post senátora, s čímž prý vůbec nepočítal. Hlavatý se proto
rozhodl, že v doplňovacích senátních volbách, které se konají právě
kvůli jeho odchodu mezi poslance, bude opět kandidovat. Vysloužil sí kvůli
tomu nejen kritiku médií a politické opozice, ale i tu Babišovu.

„To se mu skutečně nepovedlo. Je to špatně a nesouhlasím s tím. Může
se stát, že nevěděl, ani já to nevěděl, každý děláme chyby. Ale
způsob, jakým to komentoval, že jde znovu do senátních voleb a mají to
zaplatit voliči, to je absurdní. Chci mu jeho další kandidaturu do Senátu
nedoporučit,“ řekl Babiš.

Hlavatého Babišovo vyjádření prý velmi zaskočilo, ale jeho rozhodnutí
určitě nezabrání. „Já jsem se rozhodl, že budu kandidovat na senátora a
to je definitivní,“ prohlásil.

Hlavatý na závěr také dodal, že jeho tolik kritizovaný komentář, že
nové volby by vlastně měli uhradit voliči, kteří jej kroužkovali, byla
špatně pochopená nadsázka: „Víte, ten telefonát mě chytnul ve chvíli,
kdy jsme měli poradu, byl jsem plný stresu. Poslední věc, kterou jsem v tom
rozhovoru řekl, bylo to s těmi voliči. Bylo to to poslední, co ze mě
vyhrklo. Byla to nadsázka. Byl u toho otazník, já to nemyslel vážně,“
uzavřel.

Jak dodává, v rozhodnutí znovu kandidovat do Senátu ho podporují i voliči.
Lidé ve Dvoře Králové prý za ním chodí v šoku. „Na vrátnici se mi
omlouvají, že mě kroužkovali,“ líčí atmosféru továrník. „Chápání
lidí je jiné. Říkají mi, že přece volby nejsou jen o tom, aby se z nich
vygenerovali poslanci, ale že to je i určitá forma podpory, dávají hlas
těm, kterých si váží. Na tom něco je,“ dodává.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Válka? Profesor Krejčí odhaluje rojení kolem Donalda Trumpa i to, co
chystají jistí lidé proti Rusku. Na nás ale prý vůbec nezáleží

ROZHOVOR Spojí se Trump s Putinem proti Číně? „Jestli bude dobře
počítat, brzy zjistí, že obnovit dynamiku Spojených států bez spolupráce
s Čínou nelze,“ říká politolog Oskar Krejčí, který také analyzuje
situaci Donalda Trumpa a výběr jeho spolupracovníků: Vidíme, že Donald
Trump. je tak trochu „sám voják v poli“ a kolem něj při dobré vůli
republikáni starého střihu. „Je nezakořeněný v byrokracii, má proti
sobě stranickou opozici a svých vlastních lidí má málo,“ říká
Krejčí. A smlouvy o volném obchodu mezi Spojenými státy a Evropskou unií?
Jen „mrtvoly“.

V jednom z předcházejících rozhovorů jste připomínal, že důležité
bude, jakými lidmi se nový americký prezident obklopí. A už padají různá
jména. Generál Flynn, o kterém se ví, že je vstřícný k Rusku, jako
poradce pro národní bezpečnost. Generál James Mattis jako ministr obrany a
bývalý republikánský kandidát na prezidenta Mitt Romney v čele
ministerstva zahraničí? A připomeňme také Mikea Pompea, který bývá
označován za jestřába. Co z toho vyplývá a čeho bychom si měli všímat?
Především je třeba vidět, že vítězství Donalda Trumpa je součástí
vlny, která jde přes celý svět. Vidíme ji v Rakousku i na Filipínách.
Projev globalizace, kterou prosazovaly Spojené státy, narazil a je tu zpětná
vlna. Trump představuje součást zpětné vlny, není velkou výjimkou. Je
třeba vědět, že jeho vítězství nebylo tak dramatické. Volební účast
byla poměrně malá, jen o necelý jeden procentní bod vyšší než před
čtyřmi lety, kdy nešlo o tzv. historické volby. Vidíme, že Donald Trump je
tak trochu sám voják v poli, když přichází do Washingtonu, do města, kde
získal 4,1 procenta hlasů, jinými slovy, kde je prostředí federální
byrokracie, která je naladěná proti němu. Většinu získala republikánská
strana v Senátu, ve Sněmovně reprezentantů má většinu guvernérů, ale to
jsou z velké většiny republikáni starého střihu. On je teď v situaci, že
chce-li něčeho vůbec dosáhnout, musí zakořenit. Musí přijmout k sobě
lidi z Republikánské strany, kteří mu umožní tolik zkritizovaný
establishment zklidnit. Má ještě před sebou volbu ve výborech, tam by ho
mohla celá řada jeho spolustraníků hodit přes palubu. Aby se to nestalo,
musí teď vypadat jako standardní republikán, relativně standardní
republikán. Ale je třeba k tomu dodat, že nemá své lidi. Je nezakořeněný
v byrokracii, má proti sobě stranickou opozici a svých vlastních lidí má
málo. To jsou samé nevýhody.

Výběr prvních lidí k sobě, ať už jde o budoucího šéfa CIA Mikea Pompea
nebo o generála Flynna, to jsou lidé spíš v establishmentu zakotvení, než
že by byli jeho kritiky. Totéž platí o Mittu Romneym. To je mormonský
politik, představitel sektářského vidění světa, které my v podstatě
neznáme. A jestli má takový politik zodpovídat za mezinárodní politiku,
pak se stávají Spojené státy dvojnásobně nepředvídatelnými. Do toho si
představte lidi, jako jsou Graham nebo McCain. Tito dva silní republikánští
senátoři chtějí ještě před 20. lednem navštívit Ukrajinu, Gruzii a
Estonsko, aby země ujistili, že jejich protiruská politika se nemění.
Kdybychom vyšli z toho, že Trump chce svůj základní heslář změny
zrealizovat, musí začít ústupkem, a nikoli útokem.

Samozřejmě to neznamená, že se jako prezident s velkými pravomocemi
neprosadí, že nebude třeba směřovat ke srovnání vztahů s Ruskem, to se
klidně může stát. Ale lidé, kteří ho začali obklopovat, k tomu
naklonění nejsou. Snad nejblíže je tomu Flynn, který má strategické
myšlení a uvažuje o tom, že se spojí s Ruskem proti Islámskému státu a
nebudou bojovat na třiceti frontách najednou.

Pořád ještě ale nevíme, jaký bude vztah Trumpa k Číně. Chce zlepšit
vztahy s Ruskem, aby šli společně proti Číně? Jak byla Trumpova kampaň
vstřícná k Rusku, tak byla plná spousty protičínských hesel. Musíme
počkat na slovutných prvních sto dní, abychom věděli, kdo se prosadí. Zda
pravicový populista Trump, jenž jde proti establishmentu, který chce chránit
americké kapitalisty středního a nižšího ranku, nebo se prosadí
establishment proti Trumpovi, tak jako se v zásadě prosadil proti Obamovi.
Když jste zmiňoval Čínu a položil otázku v souvislosti s případným
spojením USA a Ruska, do jaké míry tvrdým způsobem bude podle vás
postupovat Trump vůči Číně? Začne obchodní válku? A co z toho všeho
může vzejít? Ještě nevíme, jak dobře umí počítat. Víme, že se ve
svém vlastním podnikání několikrát zmýlil, ale dokázal to napravit.
Jestli bude dobře počítat, brzy zjistí, že obnovit dynamiku Spojených
států bez spolupráce s Čínou nelze. Když se podíváte na poslední APEC v
Peru, všimnete si, že Spojené státy tam vystupovaly jako ochranářská
země a Čína jako ten, kdo volá po volném obchodu. Všechny smlouvy, které
připravovala Obamova administrativa, ať jde o tichooceánskou nebo atlantickou…
To vše byly ochranářské smlouvy bez Ruska, bez Číny: vytváříme si své
vlastní bloky. Naopak Čína: všechno má být svobodné. Čína je v nástupu
a Spojené státy v ústupu. To nezměníte politikou, ale ekonomikou. Politika
může napomoci dynamizaci americké ekonomiky, ale nemůže zastavit Čínu. To
už nejde. To by musela být válka.

Lidé z nejrůznějších think-tanků nejsou akademici v původním slova
smyslu, ale ideologičtí propagandisté. A co „naše“ obchodní dohody?
Mluví se o tom, že Trump je velký izolacionista a nepodporuje obchodní
dohody TTIP ani TPP. Znamená to tedy, že se nám ztíží přístup na
americký trh? Smlouvy měly ochránit americký špičkový globální kapitál
a útočily nejen proti zaměstnanosti v Evropě, ale také proti zaměstnanosti
ve středních podnicích v USA, protože otevíraly cestu na vývoz výroby do
zahraničí. Během kampaně je i Clintonová, která byla u kolébky těchto
smluv, odpískala. To by měly být dnes mrtvoly. Bojí se jich američtí
voliči zleva, zprava, střední i nižší vrstva. Jediný, kdo se jich
zastává, je Obama a Angela Merkelová. Když zmiňujete německou kancléřku,
co říkáte na to, že bude znovu kandidovat? V západoevropské elitě, která
jednoznačně počítala s vítězstvím Hillary Clintonové, zavládla panika.
Oni se dnes tváří, že jsou jediní strážci skutečných liberálních
hodnot, a v rámci strachu se semkla i německá elita. Křesťanští
demokraté v podstatě nikoho jiného nemají, schovávají se dál za Angelu
Merkelovou a evidentně pojedou až do hořkého konce. Je to velice
nepříjemné. Nejenže se nepřizpůsobují realitě Evropy, ale nejsou
schopní se přizpůsobit ani realitě ve Spojených státech. Mám-li být
upřímný, dnes je Angela Merkelová nejrušivějším elementem v evropské
politice, zvláště pak v bezpečnostní politice. Je mrzuté, že je to znovu
Německo, které začíná s nejnegativnějšími politickými tahy na evropské
šachovnici. Podstatnější ale teď bude ohlas Trumpa v rakouských
prezidentských volbách než to, že bude vybrána Angela Merkelová za
kandidáta na budoucí německou kancléřku.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Konečná udeřila: Evropští politici straší rozpadem EU, když nepřijmeme
jejich řešení. Na kvóty jsem už alergická. Jejich návrhy jsou často
neskutečně blbé

CIVILIZACE A MY Názory lidí ignorují a návrhy hází pod stůl. „Brusel by
se měl v prvé řadě obávat toho, že nemá kontakt s lidmi a není schopen
jim naslouchat,“ říká europoslankyně Kateřina Konečná (KSČM) v
rozhovoru pro ParlamentníListy.cz. Zavírání hranic podle ní nezpůsobí,
že by se k nám začali hrnout uprchlíci. Zároveň ale připouští: „V
případě nějakého vyostření situace v Německu by se mohlo stát, že by
se například odmítnutí migranti snažili dostat na naše území. Vláda na
to musí být připravena a případně chránit naše hranice.“

Hradní zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám. I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším, než kdy jindy. Tak tedy: Schengenský
prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad, rozklad, významné
okleštění?

Já bych ráda oddělila dvě věci. Jednak zcela správné varování Hynka
Kmoníčka, že dnešní krize EU není jen tak nějakým běžným
dohadováním se, ale jde o zachování dlouhodobé existence Evropy. Ovšem
evropští politici se podle toho nechovají, neuvědomují si závažnost
situace a jsou laxní. Na druhé straně evropští politici každou chvíli
straší, že pokud nepřijmeme jimi prosazované řešení, tak hrozí rozpad
EU (například pokud nepřijmeme uprchlické kvóty) – na to už jsem
alergická, protože jejich návrhy jsou často neskutečně blbé. A teď ke
konkrétním ohrožením. Ano, schengenskému prostoru hrozí výrazné omezení,
pokud se urychleně nezastaví proud migrantů. Euro nevidím v bezprostředním
ohrožení, ačkoli se domnívám, že pro některé zejména jižní státy
není vhodné, jak ukázala krize z minulých let.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro některé požehnáním.
Dovedete si představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Ačkoli jsem kritická k fungování EU, je nezodpovědnost si myslet, že
rozpad EU by byl požehnáním. Země Evropské unie jsou natolik provázané,
že rozpad Evropské unie by se projevil výrazným poklesem hospodářské
aktivity a tím i zaměstnanosti. Co si ovšem dokážu představit, je lepší
fungování Evropské unie. Evropu demokratičtější, Evropu
transparentnější, Evropu budovanou zdola zájmy lidí a nikoliv zájmy
velkých firem či bank. Nebojím se, že bychom se stali „kořistí Ruska“
– to je nesmyslné strašení některých evropských politiků, o kterém
jsem mluvila v předchozí otázce. Objeví se vždy, když jim dojdou argumenty.
Je smutné, že se k podobnému strašení uchyluje i český premiér.

Francie, Británie, Dánsko, Nizozemí, Maďarsko, Polsko... Ve všech těchto
zemích existují výrazné politické síly, které se odklánějí od
hlavního proudu evropského myšlení. Chtějí výstup svých zemí z EU,
případně navázání větší spolupráce s Ruskem. Měl by se Brusel
některých z nich obávat? Kterých nejvíc?

Brusel by se měl v prvé řadě obávat toho, že nemá kontakt s lidmi a není
schopen jim naslouchat. Např. díky Lisabonské smlouvě zavedl evropské
občanské iniciativy, které měly dát možnost občanům podílet se na
vytváření legislativy EU, ale všechny návrhy těchto občanů buď ignoruje
(Stop TTIP – podpořilo skoro 3 miliony lidí), nebo je hází pod stůl (Právo
na vodu – skoro 2 miliony podpisů). Lidé rozdávají ve volbách karty a
politici podle nich musí hrát. Nemůžeme přeci „bránit“ demokracii tím,
že stejně jako německý ministr financí naznačíme, že volby nemohou
měnit politiku země. Osobně se mi sice nezamlouvají strany, na které
narážíte, ale s nimi je zapotřebí se utkat ve volebních kláních v
jednotlivých členských státech.

Liberálně orientovaní pozorovatelé vybízejí k začlenění co
největšího počtu migrantů do Evropy, „jestřábi“ naopak varují před
nepokoji či občanskou válkou, kterou „neevropané“ v Evropě vyvolají a
před kriminálními a sociálními problémy. Zaměstnavatelské svazy
považují imigraci za produktivní, někteří ekonomové však varují, že
pracovních míst, hlavně nekvalifikovaných, bude v budoucnu ubývat a
imigranti budou zátěží. Tak co je tedy v tomto směru pro Evropu dobré?

Nesdílím vítací kulturu, která se naivně raduje z příchodu uprchlíků
do zemí EU. Ani není pravdivé tvrzení, že potřebujeme v EU novou pracovní
silu. Nás naopak čeká velmi složité přizpůsobení novému trendu tzv.
průmyslu 4.0, které bude znamenat znatelný úbytek pracovních míst na
méně kvalifikovaných pozicích z důvodu nového nástupu robotizace.
Nicméně nesmíme v sobě potlačit lidskost. Je třeba pomoci lidem, které
vyhnala válka z domovů, ale je třeba pomáhat, co nejblíže místu konfliktu,
aby se mohli vrátit do svých domovů po skončení války. Je třeba zajistit
důstojné podmínky v uprchlických táborech. : Situace v Evropě ve věci
imigrantů se začíná vyhrocovat – zatím jen v Řecku, na
řecko-makedonské hranici a částečně v Rakousku a Bavorsku, které hovoří
o přivírání hranic. Slýcháme o humanitární katastrofě, ale i o
bezpečnostních hrozbách ze strany migrantů, mezi kterými mohou být
vycvičení vojáci či teroristé. Co v celé věci spatřujete vy?

Já vidím hlavně chyby v zahraniční politice, důsledky bezhlavého
vojenského jednání některých států NATO, nedostatečně efektivní
rozvojovou pomoc a trestuhodně špatnou poválečnou rekonstrukci některých
států. Osobně vidím největší problémy EU a i jednotlivých členských
států v pozdní reakci, v neschopnosti se dohodnout, v nátlakové politice,
ve svalování viny na druhé.

Uprchlická krize už trvá skoro rok. K nám zatím uprchlíci nechtějí,
někteří analytici ovšem straší, že série uzavírání hranic by to mohla
změnit. Slýcháme o nelidském přístupu Čechů, kteří uprchlíky masivně
nechtějí. Jak to celé pro náš národ dopadne? Jak obstojíme?

Samotné zavírání hranic nezpůsobí, že by se k nám začali hrnout
uprchlíci, ale v případě nějakého vyostření situace v Německu by se
mohlo stát, že by se například odmítnutí migranti snažili dostat na naše
území. Vláda na to musí být připravena a v případě potřeby zajistit
ochránu našich hranic. Já si nemyslím, že Češi se chovají nelidsky –
lidskoprávní organizace a ombudsmanka zveličují problémy, které
nevyhnutelně přicházejí, když se nečekaně objeví větší množství
uprchlíků v uprchlickém zařízení či na hranicích. V České republice se
integrovaly stovky tisíc Vietnamců a Ukrajinců a žádné napětí to
nevyvolávalo. Češi mají oprávněný strach z nové neznámé muslimské
migrace, ale ani tento strach nám nesmí bránit v racionální debatě ve
velmi citlivém tématu. Takže doufám, že se v debatách vyhneme
emocionálním výkřikům, které k racionalitě mají daleko.

V Sýrii bylo dojednáno příměří, kterému nikdo příliš nevěří.
Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl udržet za
každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z podpory
Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská Arábie v
rámci „plánu B“ mohli obsadit části Sýrie. Kde je pravda? A hlavně,
kde je budoucnost válkou ničené Sýrie?

Budoucnost Sýrie vidím v nezávislém unitárním sekulárním státu, do
kterého se navrátí jeho občané a budou společně pracovat na mírovém
rozvoji země. Sýrie je nešťastný propletenec zájmů několika velmocí a
to dělá řešení situace neskutečně těžké. Ustoupit budou muset všichni.
A takto cynické chování velmocí jsme tu již dlouho neměli.

„Náš muž v NATO“, generál Petr Pavel, označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát. NATO přisouvá vojska k ruskému
území, z Pobaltí, z Polska i odjinud slýcháme, že Rusko je i nadále
hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady tvrdící, že při
obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad EU a příklon jejích členských zemí k Rusku?

Odmítám tuto hysterii některých kruhů o hrozbě Ruska, to je stará optika
studené války. Rusko se chová jako sebevědomá velmoc, ale není hrozbou pro
Evropskou unii. Situace Ruska jako takového může vypadat zneklidňujícím
způsobem kvůli problémům s cenou ropy, která podráží ruské
hospodářství. Lidé sice Putinovi věří, nicméně... Ani Rus nemusí
vydržet všechno. Máme se bát rozpadu Ruska? Vnitřních konfliktů?
Příchodu někoho ještě více vyhraněného vůči Západu? Obnovení
konfliktu na Ukrajině nebo začátku jiné války za účelem vybuzení
vlastenectví a zakrytí vnitřníc problémů? Jaké faktory v „ruské“
problematice jsou běžně opomíjeny?

Jistěže současné ceny ropy způsobují Rusku nemalé ekonomické problémy,
ale nedomnívám se, že by to mělo způsobit takové problémy, které by
vedly k důsledkům, které zmiňujete. Já naopak do budoucna vidím velký
potenciál pro české firmy exportovat do Ruska a investovat v Rusku. A
zároveň vidím v Rusku důležitého partnera Evropské unie.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
V detenčním táboře v Bělé prý došlo k velkému podvodu

O tisíce eur obral migranty v detenčním táboře v Bělé-Jezové i v
Drahonicích údajný tlumočník Walid Mreihil. Uvedl to server Echo24.cz s
odvoláním na Hospodářské noviny.

Muž libanonského původu měl slíbit minimálně dvěma Iráčanům pomoc s
cestou na svobodu. Chtěl za to po nich tisícieurové částky. Ty inkasoval,
ale následně mužům nepomohl, ti v detenčních táborech strávili dlouhé
měsíce.

Jeden z uprchlíků nyní médiím uvedl, že Mreihil jim slíbil, že vzhledem
k tomu, že zná lidi na policii, dokáže jim pomoci. Sliboval i kontakty na
českého právníka. Oba muži z Bagdádu, kteří byli obráni o své
finanční prostředky a zůstali bez pomoci, nyní podali na podvodníka
trestní oznámení.

„Spolupracoval jsem s americkou firmou, oni se mi pak pokusili unést syna.
Chytili je, ale po čtyřech letech zase pustili a vyhrožování začalo znovu,“
uvedl pro HN důvody svého odchodu z Iráku podvedený muž. Zpět do země byl
deportován letos na konci února.

V případu by měli podle serveru figurovat i dva Češi, advokáti Vratislav
Polka a Jiří Puchmeltr, kteří měli Mreihilovi pomáhat právě jako
právníci.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
ISIS v tajném dokumentu nařizuje neútočit na USA

V Iráku byly odhaleny další důkazy o spolupráci mezi USA a ISIS, když
místní milice u Mosulu odhalila dokumenty Islámského státu nařizující
džihádistům, aby na ně neútočili. Během sezóny amerických voleb
WikiLeaks potvrdila, co mnozí už tušili, že americká vláda, nebo
přinejmenším někteří její členové, Islámskému státu nepřímo
pomáhají – když Hillary Clinton dokonce přijímá peníze od těch samých
vlád, které tuto džihádistickou skupinu financují. Přesto se už hlavní
bašta ISIS v Iráku Mosul stala cílem hodně publikované spojené
americko-irácké vojenské kampaně za osvobození tohoto města z jejího
područí.

Ovšem před zahájením této kampaně USA spolu s ISIS financující Saúdskou
Arábií umožnily více než 9 000 militantům bezpečný odchod z Mosulu do
Sýrie. Tento krok naznačuje, že USA na Islámský stát pohlíží jako na
prostředek konečného použití, když přesunují tisíce bojovníků z
Iráku – kde budou USA moci vyhlásit nad ISIS „vítězství“ v této
oblasti, do Sýrie na podporu přetrvávajícího amerického cíle změny
režimu v této zemi.

Dokument odhalený místní milicí nařizuje bojovníkům ISIS, aby v této
oblasti neútočili na koaliční letectvo.

True Activist hlásí:

Nedávný vývoj naznačuje, že spolupráce mezi ISIS a americkou vládou
funguje obousměrně. Jen před pár dny Jednotka ochrany plání Nineveh, tj.
místní milice asyrských křesťanů, učinila v nedávno osvobozeném
iráckém městě Bakhdida 19 mil od Mosulu zajímavý objev. Tato milice
získala dokumenty od tzv. „mobilizačního centra“ Islámského státu,
která ISIS zřizuje ve městech pod svou kontrolou, aby zmobilizoval místní
obyvatelstvo a vycvičil nové rekruty.

Jeden z nalezených dokumentů výslovně bojovníkům ISIS říká, aby na
letouny koalice USA neútočili. Sám tento dokument uvádí: „Je přísně
zakázáno střílet za použití jakýchkoliv zbraní na letouny ve vzduchu bez
ohledu na výšku, ve které letí, i kdyby ten letoun přistával na
střechách domů.“ Tento výnos byl podepsán vůdcem IS Abu Muawiou.

Ač tento výnos mluví o všech letounech v oblasti, tak jedinými aktivními
vojenskými letouny kolem Mosulu jsou letouny americké koalice. Má-li ISIS v
úmyslu udržet se v iráckém Mosulu, proč by jeho území nezkoušela bránit
všemi nezbytnými prostředky? Proč jsou letouny americké koalice vyloučeny?
Odpověď by mohla spočívat v tom, jak jsou koaliční letouny úkolovány k
úderům na cíle Islámského státu, když jsou často obviňovány z úderů
proti místním milicím a iráckým ozbrojeným silám místo ISIS, což činí
jejich neustálou nekompetenci (nebo spolupachatelství, podle úhlu vašeho
pohledu) pro tuto džihádistickou skupinu užitečnou.

Např. minulý měsíc byla u Mosulu koaličními letouny bombardována
provládní irácká milice poté, co úspěšně odrazila útok ISIS, čímž
21 jejích bojovníků zabili a ISIS umožnili, aby si vzala zpátky ztracené
území. To samé se děje v Sýrii, kde americká bombardovací kampaň „proti
ISIS“ umožnila ztrojnásobit rozsah zabraných území, což platilo, dokud
se do konfliktu nezapojilo Rusko, které skutečně v zastoupení syrské vlády
začalo na tábory ISIS útočit.

Potud, pokud zůstávají USA zapojeny do vojenských operací zaměřených
proti ISIS, tak jejich skutečné záměry zůstávají přinejlepším
pochybné, zvláště jestli se objeví další důkazy naznačující
koordinaci mezi nimi.

Zdroj: wire.com

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Putin konečně začal čistit Medveděvovu vládu a takhle to dopadlo. Putinův
vzkaz ostatním?

Zatímco svět se zájmem sledoval, jak dopadnou prezidentské volby v USA,
Vladimír Putin udělal něco zcela fascinujícího - nechal zatknout Alexeje
Uljukajeva, ministra hospodářství Medveděvovy vlády, na základě
obvinění z vydírání a korupce.

Uljukajev, jehož telefon byl napíchnutý a odposloucháván ruskými
bezpečnostními složkami již od léta tohoto roku, byl zatčen uprostřed
noci spolu se svými 2 miliony amerických dolarů. Putin ho oficiálně vyhodil
druhý den ráno.

Oficiální místa v Rusku uvádí, že Uljukajev si vynutil úplatek 2 miliony
dolarů za ohodnocení, které umožnilo státnímu těžařskému gigantu
Rosněfť odkoupit 50% podílu dalšího ropného gigantu Bašněfť. Uljukajev
se evidentně pokusil zastrašit Igora Sechina, prezidenta společnosti
Rosněfť a osobu blízkou prezidentovi Putinovi a ruských bezpečnostních a
zpravodajských služeb.

Ano, čtete správně: dle oficiální verze dala státní firma úplatek členu
ruské vlády. Dává vám to nějaký smysl? Vysoký vládní představitel má
napíchnutý telefon a je pečlivě sledován Ruskou Federální bezpečnostní
službou více jak rok - dává vám to smysl?

Nedává to smysl ani v nejmenším a ruská oficiální místa si to plně
uvědomují. Ale to je jen oficiální verze. Takže co se to tu vlastně děje?
Vypadá to všechno jako nějaký Putinův vzkaz?

Samozřejmě, že ano!

Vzpomenete si na zkorumpovaného ministra obrany Anatolije Serďukova? Ten byl
nejdříve vyhozen a teprve poté zatčen. Ale tentokrát došlo k zatčení
člena vlády uprostřed noci. Po několik hodin se s ním jeho podřízení
nemohli vůbec spojit a nevěděli, co se mu stalo. Došlo zde k omylu? Těžko.

Způsob, jakým byl Uljukajev zajištěn, byl pečlivě zinscenován tak, aby
byl co největší výstrahou pro ostatní jemu podobným renegátům, kteří
jsou stále u moci, jelikož Uljukajev byl jakýmsi symbolem tzv. “atlantických
integrálů” (čili těch lidí. v Kremlu, kteří chtějí integrovat Rusko
do světového, USA kontrolovaného, bezpečnostního systému): Uljukajev byl
známým liberálem, stejně jako Nikita Bělych, guvernér Kirovské oblasti,
který byl zadržen, za ohromného zájmu médií a veřejnosti, v červnu, za
přijmutí úplatku 400,000 euro. Dokonce bych se odvážil tvrdit, že
Uljukajev by mohl být považován za čelného představitele atlantických
integrálů a za oddaného člena ruské „liberální“ (pro-washingtonské)
sekty, který v minulosti spolupracoval s Jegorem Gaidarem a Alexejem Kudrinem a
byl nyní svržen ruskými “siloviki”, vrcholnými představiteli tzv.
silových rezortů (obrany, vnitro, zpravodajská služba).

Tento poslední fakt vzbudil okamžitý zájem médií a titulek, který se
objevil na populárním webu Gazeta.ru, nemohl být výstižnější: “Siloviki
svrhli Uljukajeva” a doplnili to obrázky klíčových aktérů tohoto dramatu,
včetně drsňáka Sergeje Koroleva, předsedy Výboru pro finanční stabilitu
Ruské federální bezpečnostní služby (FSB) (na obrázku), který zřejmě
stál za Uljukajevovým pádem.

V dubnu jsem prorokoval, že je za dveřmi čistka ve vládě. Musím přiznat,
že jsem to čekal dříve. Je zřejmé, že Putin se rozhodl k akci v době,
kdy měl Strýček Sam co dělat se svými vlastními problémy. Pokud to tak
skutečně bylo, vypovídá to o tom, kolik vlivu stále USA v Rusku mají.
Někteří pozorovatelé si povšimli, že k Uljukajevovu zatčení došlo po
telefonním hovoru mezi Trumpem a Putinem, což vede k domněnce, že Trump mohl
souhlasit s Putinovým postupem. To je, samozřejmě, totální nesmysl, ale
jakákoliv špína na Putina je vítaným materiálem pro příslušníky páté
kolony.

Seznam potenciálních „kandidátů na odstřel“ je ale dlouhý a obsahuje
jména jako vicepremiér Arkadij Dvorkovič, první místopředseda ruské
vlády Igor Šuvalov, guvernérka ruské centrální banky Elvira Nabiullinová,
ministr financí Anton Siluanov a, samozřejmě, předseda vlády Dmitrij
Medveděv. Uljukajev byl jen jeden z mnoha dalších. Ale pořád byl jedním z
hlavních kandidátů na odstřel a způsob, jakým k tomu došlo, musel být
studenou sprchou pro všechny ty zrádce a renegáty uvnitř Kremlu. Samotný
fakt, že Uljukajevův telefon byl tak dlouho odposlouchávaný, je těžko
představitelný a je zřetelným důkazem toho, že nikdo není v bezpečí,
před Putinovými čistkami. A to samo o sobě je skutečně vítaná změna:
každý člen Medveděvovy vlády dostal varování, že je pod drobnohledem
Ruské Federální bezpečností služby.

Jak to bude s Uljukajevem dál, není příliš podstatné. Byl formálně
obžalován, jeho případ bude nadále prošetřován a skončí u soudu (v
současné době je Uljukajev držen v domácím vězení a zůstane to tak
další dva měsíce). Hrozí mu až 15 let za mřížemi a pokuta ve výši
sedmdesátinásobku částky, kterou přijal jako úplatek. Pokud můžeme
soudit ze Serdjukovova případu, který se vyhnul pobytu za mřížemi díky
prezidentské amnestii k 20. výročí ruské ústavy, zdá se, že se Putin
zdráhá k jakékoliv formě odplaty vůči svým nepřátelům. Ale i v
případě, že se Uljukajevovi nakonec nedostane příležitosti nadýchat se
čerstvého vzduchu sibiřské tajgy, jako mocenská figura je vyřízený, a to
je tím, oč jde Putinovi především.

Podstatnou skutečností zde je to, že je možné, aby se během jediné noci
ocitl vrcholný ruský ministr z tepla své kanceláře v cele předběžného
zadržení a absolutně nikdo s tím nepočítal. Opět se setkáváme se 100%
Putinovým stylem: žádná varování, žádné náznaky, jen náhlá, rázná
akce s okamžitými dopady. Jeho „rukopis“ je prostě nezaměnitelný.

Reakce ruských médií byla očekávaná, obzvláště poté, co z tajných
služeb prosákly na povrch informace o tom, že Arkadij Dvorkovič a Andrej
Bělousov byli také vyšetřováni. Anatolij Čubajs například prohlásil,
že byl „naprosto šokován“. Ještě lepší byla reakce předsedy vlády
Medveděva, který pronesl, že tato situace byla „na hranici jeho chápání“.

Bude zajímavé pozorovat, jak zareagují antlantičtí integrálové: pokud se
budou skutečně cítit poraženi, uchýlí se ke komentářům ve stylu
potřeby „boje s korupcí na všech frontách“ a budou se jinak držet při
zemi. V případě, že mají ještě zbytky vůle bojovat, odsoudí to jako „stalinské“
řešení, návrat k čistkám 30. let a „novou kampaň teroru“ proti
demokracii. Západní korporátní média, jejichž jedinou „hodnotou“ jsou
peníze, budou psát, jak jde ruská „tajná policie“ po „úspěšných
byznysmenech“, a jak to poškodí ruskou ekonomiku. V podstatě obdoba
bědování, které jsme všichni již jednou slyšeli, když Putin likvidoval
nechvalně proslulou skupinku Sedmi bankéřů. Vyjádřeno slovy Eltona Johna
„to už vše známe….“

Pokud jde o fanatické, vůči Putinovi nepřátelské, nacionalisty, ti asi
řeknou, že se jedná o slabé a nedostatečné řešení. Roky si pořád
stěžovali na korupci, jak nejsou vyšetřováni vysocí představitelé, a
teď, když se jim jejich přání plní, se najednou jedná o „nepostačující“
kroky. Příliš to ale nevadí, neboť u veřejnosti se těší stejně malé
důvěryhodnosti, jako prozápadní politické strany Jabloko a Parnas.

Všechna hlavní média a političtí komentátoři momentálně Putinovi
tleskají ve stoje. Je to pochopitelné, jelikož to byla média, která celé
měsíce hlasitě a bez přestání upozorňovala na „ekonomický blok ve
vládě“, čímž měla právě na mysli tyto proamerické odpadlíky. Doslova
skoro všichni významní političtí komentátoři si přáli a volali po
čistce v tomto „ekonomickém bloku“ a radikálních změnách v ekonomické
politice Ruska. No, je o jednoho lumpa méně, což je dobrý začátek, ale
zatím není žádných známek toho, že by měly začít padat další hlavy,
nebo že by mělo dojít ke změně ekonomického diskursu Ruska, z
proamerického, na tolik potřebnou politiku vnitřního růstu. A jelikož
známe Putina, neměli bychom očekávat náznaky něčeho, nýbrž rovnou činy.

V Rusku, stejně jako v USA, je daleko jednodušší měnit lidi, než měnit
systém, zatímco jedinou možnou cestou, jak něco skutečně změnit, je
měnit systém samotný, nikoliv lidi. Dosud se Putinovi povedlo zbavit se
několika z řady nejhorších lidí, a zároveň musím uznat, že dostal
několik dobrých lidí dovnitř. Teď, co podstatně kleslo riziko války s USA
a Amerika se nyní nějakou dobu bude zmítat ve svých vlastních problémech,
doufám, že Putin provede velmi energické kroky k pročištění Ruska od
washingtonských přisluhovačů a nahradí je skutečnými patrioty, kteří
konečně učiní z Ruska opravdovou, a i po ekonomické stránce, svrchovanou
zemi.

Zdroj: thesaker.is, zvedavec.org

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Kurdský politik: To, co dělá Turecko, je skutečná genocida

Vláda a obyvatelé iráckého Kurdistánu chápou speciální operaci vlády na
jihovýchodě Turecka jako genocidu, informoval RIA Novosti oficiální
představitel vlády iráckého Kurdistánu v Moskvě Aso Talabani.

„Není pochyb, že trpí hlavně civilní obyvatelé. Proto je likvidace
Kurdů opravdová genocida," říká Talabani.

„Boje se odehrávají ve městech, přičemž v některých z nich není ani
jeden partyzán PKK. Místní lidé berou do rukou zbraně a bojují proti
Turkům. V nějakém domě se nachází jeden partyzán, ale zároveň v něm
žijí stovky lidí. Turci bombardují tento dům z tanků a vrtulníků. Aby
zabili jednoho ozbrojence, musí zabít sto pokojných obyvatel," ukazuje na
příkladu.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Inaugurační projev Zemana? Exhibice duševně nemocné osobnosti! Za vše
mohou jeho voliči, teď musím poslouchat to nemocné svinstvo, rozjel se
zhrzený Chaun

Prezidentův inaugurační projev, který byl podle některých kritiků
především plný útoků, spustil řadu negativních reakcí nejen z řad
politiků. Na jeho zhodnocení se ve svém komentáři zaměřil i režisér
Igor Chaun, podle kterého se jednalo o evidentní exhibici porouchané
osobnosti a těžce duševně poznamenaného člověka. „Poznamenaného zlobou,
nenávistí, stihomamem a pokleslostí,“ uvedl na serveru Reflex.cz.

„Dnes jsem masochisticky vydržel celý inaugurační projev staronového
Miloše Zemana, a čeho jsem byl svědkem, mne skutečně hluboce zasáhlo.“
Režisér upřesněnil, že nemluví o ochablosti fyzické, ale o zřejmém
úpadku osobnosti muže, který stojí v čele tohoto státu.

K prezidentovu inauguračnímu proslovu Chaun napsal: „Jednalo se o evidentní
exhibici porouchané osobnosti a těžce duševně poznamenaného člověka –
zlobou, nenávistí, stihomamem a pokleslostí,“ zdůraznil ve svém
komentáři na serveru Reflex.cz a dodal, že co Zeman dokázal do svého
proslovu zaplést, je neuvěřitelné.

Nic z toho ale prý nevyčítá Miloši Zemanovi, ten prý zkrátka už před
lety podlehl negativním složkám své osobnosti, a průběžně byl utvrzován
ve své pseudopravdě podlými ziskuchtivými spolupracovníky. „Kladu to za
vinu vám, svým spoluobčanům, že se v tak slavnostním okamžiku musím na
tohle dívat, tohle poslouchat, tohle nemocné svinstvo,“ vzkázal Zemanovým
příznivcům s tím, že se mu z toho hrnou akorát slzy do očí.

Jako jediný důvod, proč lidé volili právě Zemana, Chaun vidí strach a
nedostatek sebevědomí voličů v naší komunismem tak těžce poznamenané
společnosti. „Polovina voličů uvěřila lži, že tento nemocný starý
jedinec je naším ochráncem před nástrahami moderní doby v čele s migranty,“
uvedl režisér, který Zemanovi vytýká, že při prezidentské volbě ani
při inaugurační řeči nezazněla skutečná témata naší doby, tedy to, co
tíží skutečný život lidí.

„Zvolili jste si nemocného, zákeřného a morálně ochablého člověka,
který je ve skutečnosti jen do sebe zahleděnou zapšklou loutkou. Z toho
člověka nesálá do společností nic velkého, ušlechtilého,
inspirativního, ale pouze malost, nízkost, lež a amorálnost,“ uzavřel
Chaun.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist


Question:
Zločinci, teroristé, blázni... Milan Chovanec mezi lidmi bez okolků o
imigrantech. Naštvaní občané se možná divili

REPORTÁŽ Desítky většinou starších lidí se v Berouně zúčastnily
besedy o migraci, na kterou dorazili ministr vnitra Milan Chovanec a poslanec za
ČSSD a místopředseda bezpečnostního výboru Sněmovny Richard Dolejš.
Padala nesmlouvavá, tvrdá čísla a informace, které nebyly vůbec
optimistické. „Snažit se řídit ministerstvo pouze z budovy ministerstva
bez zpětné vazby od lidí je cesta do pekel. Je potřeba slyšet názory lidí.
Debata s lidmi je osvěžující, daleko příjemnější než debata v
Poslanecké sněmovně,“ uvedl na samý začátek Chovanec a pak už se plně
věnoval migrační krizi.

„Migrační krize, tak jak ji dnes zažíváme, je otázkou, která neodezní
za týden, za měsíc, za rok, ale pravděpodobně ani za pět let. Je
součástí lidských dějin a teď je takový výkyv, zahuštění prostorů,
příchod lidí z oblastí, odkud jsme v minulosti nebyli zvyklí, že
přicházejí. Evropa se od začátku vydala cestou, která z pohledu České
republiky a z partnerských zemí V4, nebyla šťastná. My jsme nemohli řešit
povinné kvóty, nemohli jsme řešit otevřenost, politiku vítání bez toho,
aniž bychom byli schopni zabezpečit vlastní hranice, aniž bychom nebyli
schopni vědět, kdo vlastně přichází.

Čas nám dal za pravdu

My jsme celý rok říkali partnerům v Německu, ve Francii, ve Švédsku, že
tato cesta vede do pekel. To není cesta, která může fungovat. Čas nám dal
za pravdu a my jsme se dali na osmiměsíční cestu někam, odhlasovali jsme si
povinné kvóty, 160 000 lidí, které máme přerozdělit v rámci Evropy proti
jejich vůli a proti tomu, co umožňuje evropské právo, abychom k dnešnímu
dni přerozdělili 600 lidí. Systém kvót, jak byl nastaven, je nefunkční.
Evropa si to dnes uvědomuje, ví, že systém selhal, hledají se konečně
jiná řešení. Tím je jasná definice, co je to vnější hranice, že ji
musíme chránit. Že nemůžeme jít cestou tzv. zelených hranic, kde k
ostatním nečlenským zemím Schengenu máme louku, bez jakékoliv překážky
se dá hranice přejít; prostě hranice je pořád hranice. A my jsme tu naši
českou hranici vstupem do Evropy posunuli z Rozvadova a z jiných částí
republiky, z jižní Moravy, z jižních Čech, z Libereckého kraje a dalších,
jsme ji prostě posunuli dál – k Řecku, Itálii, Polsku, Slovensku.“

Pochvala Slovákům

„Když se podíváte na ochranu hranice, jak ji chrání například Slováci,
podíváte se na hranici mezi Slovenskem a Ukrajinou, tak to je ukázka, jak by
hranice měla vypadat. Slováci tam vynaložili obrovské finanční prostředky,
obrovský lidský potenciál a ta hranice je skoro vzorová,“ pochválil naše
východní sousedy ministr vnitra Chovanec. „Já jsem se tam byl podívat a
tam vidíte, jak ta hranice má vypadat. Slováci, jsem přesvědčen, ví o
každém člověku, který tu hranici přechází. A je jedno, jestli ji
přechází na hraničním přechodu, nebo na tzv. zelené hranici. Kombinace
lidského potenciálu, lidské síly a technického zabezpečení jednoznačně
ukazuje, že to má mysl.

Turci přišli na jednání EU s tím, že chtějí další tři miliardy euro
nad rámec těch tří a že by chtěli urychlit vstupní proceduru směrem k
plnohodnotnému získání členství v EU, což samozřejmě znamená i
bezvízový styk. Cesta dlouhodobé smlouvy s Tureckem bez toho, abychom si
řešili ochranu vlastní hranice nemůže fungovat. Krátkodobě zafungovat
může, ale máme-li něco platit, chceme vědět za co platíme a že to má
nějaký efekt. Před několika málo dny jsem byl v Makedonii a ten proud
migrantů neslábne. Počet lidí z Turecka, který přichází do Řecka, nebyl
o moc nižší; a naopak ve srovnání s minulou zimou je podstatně vyšší.
Tam se jasně ukázalo, že ten migrační proud neslábne. Výsledek dohody s
Tureckem musí být jasná, počítatelná čísla. To znamená, že se ten
proud zastaví úplně, nebo se výrazně zkoriguje.“

Řecká černá díra

„Vedle toho je pozice Řeků a Italů. My jsme je dlouhodobě žádali, aby
plnili své povinnosti, především Řeky. Do Řecka odešlo několik miliard
českých korun jako pomoc migrační krizi v minulých letech. Chtěli jsme
znát, co s těmi penězi Řekové provedli. Zatím stále od nich posloucháme,
že máme být solidární. No, my solidární jsme. Za loňský rok z českého
rozpočtu na pomoc řecké policii odešlo deset milionů korun. Poprvé po
šesti měsících, kdy jsme se Řeků ptali, co po nás chtějí, tak poprvé v
prosinci loňského roku nám poslali žádost o konkrétní pomoc. V polovině
prosince přišla žádost, první týden v lednu tam šla pomoc za 4,5 milionu
korun. A následně měsíc potom jsme se dozvěděli, že řecký ministr
říká, že země V4 pouze kritizují a neposlaly ani deku ani policistu. Tak
říkám, že v tom kamionu bylo dek dva tisíce. A byly tam stany a další a
další věci. My se nemůžeme dohadovat s Řeky a Italy, my potřebujeme
jednotnou a jasnou akci.“

Malá Makedonie proti velké Evropě

„Když jste v té malé Makedonii, to je země, která má dva miliony lidí.
V současné době jsou připraveni za Evropu řešit ten migrační problém.
Vytvořili na hranici bariéru, propouštějí Syřany, Iráčany, nyní už jen
Syřany z oblastí, kde je válka. Tato malá země s 12 000 lidmi v policejním
sboru nemůže toto všechno vyřešit bez jasné pomoci Evropy. A ti Makedonci
nám říkali – my nevíme, co ta Evropa chce. My slyšíme názory Němců,
Rakušanů, V4, každý je jiný, a hlavně, když se podíváte na to, co
říkali Němci a Rakušané před třemi, čtyřmi měsíci, je to jinak než
teď. Tak nám, proboha, řekněte, co chcete. My chceme jasné slovo,“ uvedl
dále Chovanec. Historie nás podle ministra vnitra učí, že jakékoliv
soustátí, jež vzdalo ochranu své hranice, tak takováto země nebo říše
či unie nemá šanci na přežití. „Jsme přesvědčeni, že je nezbytně
nutné budovat společné policejní evropské síly. O síle 600 či 1000
mužů, to je velmi zanedbatelný počet, ten nebude nic moc řešit. Češi
byli první v Maďarsku, ve Slovinsku, byli jsme jedni z prvních v Makedonii.
Všude tam slouží naši policisté a policistky. V Některých zemích
sloužila česká armáda. Na rozdíl od 27 Čechů, kteří jsou na hranici
makedonsko-řecké, tak je tam sedm Rakušanů. Když se podíváte na to, že
si Rakousko dohodlo přibrzdění migračního toku právě s těmito zeměmi,
tak já bych tam na té hranici očekával minimálně také počet v
desítkách rakouských policistů a v té době jich tam bylo sedm. Musíme
přestat dělat tolik summitů, tolik o těch věcech debatovat, ale přicházet
s konkrétními opatřeními.“

Připravené jen tak něco nepřekvapí

„V úterý zahajujeme cvičení na česko-rakouském pomezí. Bylo to
vyvoláno tím, že před několika týdny byli avizováno, že pokud se
nepovede dohoda s Tureckem, že se přibrzdí migrační tok mezi Rakouskem a
Německem; a my nechceme čekat, až se ten tok přesune z Rakouska přes
Českou republiku. Chceme deklarovat veřejnosti, že jsme připraveni, chceme
dokázat veřejnosti, že ty věci cvičíme a další cvičení, které bude po
tomto následovat, bude tuším dvanáctého, kdy to bude ve středních
Čechách na zvládání většího počtu migrujících. To znamená, pokud by
se něco takového stalo, budou tito lidé zadrženi na hranici, budou
identifikováni, registrováni; a pokud by ten počet přesahoval únosnou
kapacitu jižních Čech a jižní Moravy, tak by krátkodobě byli převáženi
do vnitrozemí a následně vraceni do Rakouska. Je to operace v řádu 10,
maximálně 14 dnů, střední Čechy na to cvičí, ostatní kraje na to budou
cvičit v budoucnu. Vedle toho jsme se dohodli s panem hejtmanem, že na podzim
bychom tu dělali velké cvičení integrovaného záchranného systému, které
bude reagovat na vládou schválený materiál a to jsou jednotlivé vidy
ohrožení ČR v rámci teroristických výzev. Vy jste sice kraj vnitrozemský,
na druhou stranu jsou tu významné zdroje pitné vody, jste kraj tranzitní,
kde by ta migrace procházela směrem dál na západ. Takže ve spolupráci s
dalšími dvěma kraji, které jsou hraniční, chceme realizovat na podzim tuto
akci.“

Na nohou snad celý svět

Co nás čeká do budoucna? K tomu Milan Chovanec řekl: „Když se povede
ucpat tu balkánskou cestu a vyztužit Makedonii a když se povede poskytnot
Makedoncům pomoc, aby tam zafungovala ta mezinárodní pomoc, oni ji opravdu
potřebují, technickou, finanční, lidskou, tak se nám nakrásně může
stát, že se nám vrátí migrace přes Itálii. Pořád je tady Maghreb,
pořád jsou tady státy Afriky, odkud ta migrace přichází. Můj přítel,
maďarský ministr vnitra, mi říkal, že za loňský rok zaregistrovali přes
400 000 migrantů přes Maďarsko ze 103 zemí. To není migrace ze Sýrie a
Iráku. To je prostě migrace, která se zvedá, která má ambici houstnout.
Když čtete v médiích ty dva Iráčany, tak říkají – my jsme vůbec
nemuseli odcházet, ale šli jsme proto, že šli i ti ostatní. My musíme
jasně vyslat signál, že v Evropě pro všechny místo není. Jsme připraveni
pomáhat opravdovým válečným obětem. Otázka je, kdo je válečný
uprchlík, přes kolik bezpečných zemí ten člověk musí projít, aby ten
status neztratil. I to je otázka, na kterou si Evropa musí odpovědět. Já
jsem přesvědčen, že ti lidé musí zůstat v nejbližší bezpečné zemi.
Je to Turecko, pokud ne, tak Řecko, pak Srbsko, Chorvatsko, Rakousko. Ale vize
těch lidí je dojít do Německa, do Švédska. To je 99 procent, kteří tam
chtějí dojít.“

Co všechno ještě (ne)víme

„Víte, co mne nejvíce děsí? Za loňský rok došlo do Švédska téměř
200 000 migrantů. Některá čísla říkají 160 000, některá 180 000. Sami
Švédové říkají, že pouze 20 procent podle těch odhadů – jiní
říkají 40 procent, ale to je jedno, jestliže je jen polovina lidí
registrována. Nám se Evropou prožene 100 000 lidí a my vůbec nevíme, kdo
jsou, odkud přichází, jaké mají úmysly; a to je to, co kritizujeme od
počátku. Neustále chceme akcentovat bezpečnostní rizika migrace. Když jste
s těmi policisty ve Slovinsku, Makedonii, tak oni tam reprezentují Českou
republiku a že to vyslání těchto pár lidí dělá tak dobré jméno České
republice, že se to málokdy jakémukoliv politikovi povede. Jak si Makedonci
dodneška pamatují, že jsme byli jedni z prvních, kteří jim pomohli po
zemětřesení, tak si za deset patnáct let budou pamatovat, že Češi byli
jedni z prvních, kteří poslali pomoc. Tito policisté a policistky
přicházejí a říkají – kdybyste viděli ty fotky z mobilů, tak my
potřebujeme vidět, kdo sem přichází. V Maďarsku byly plné příkopy u
silnic mobilů, které ty lidé vyhazovali. Když se do nich podíváte, tam
jsou fotky pochodování pod černým praporem, torza lidských těl, válečné
výjevy – my přece potřebujeme vědět, kdo přichází.

Jenom naivní člověk si může myslet, že v milionu lidí, kteří
přicházejí nejsou zločinci, nejsou potížisté, nejsou lidi psychicky
nemocní a nejsou teroristé. Jsou tam. Jestli je jich jedno procento, tři
procenta, to my nevíme, protože nejsme schopni ty lidi zaregistrovat. Nevíme,
kdo jsou. A to je to, co celou dobu vyčítáme Řecku. My chceme po Řecích,
aby hot-spot byl funkční, aby bezpečnostní pohovor nebyl ve smyslu: Jste
terorista? Nejste. Dobře, na shledanou. To přece nemůže fungovat. Tam musí
přijít člověk, který má doklady, ty se musí ztotožnit, s tím člověkem
se musí vést pohovor. Musí ho dělat někdo, kdo zná jeho rodný jazyk, kdo
umí odlišit, jestli je to člověk z té části Sýrie, nebo není, nebo zda
to vůbec není Syřan; a teprve potom, když zjistíme, jestli je to opravdu
uprchlík, tak se o něj jako o uprchlíka postarat. Do té doby ten člověk
musí být omezen na svobodě. Evropa si musí kousnout do dvou kyselých jablek.
Bývali jsme více za černou ovci, nyní se ta doba nachyluje k tomu, že nám
dávají za pravdu, ale spíš tu pravdu přinášejí sami, než by řekli, že
jsme ji měli my, ale to je ve své podstatě jedno. Důležité je, aby ta
pravda vyšla najevo.“

Je libo identitu?

„Jestli ten člověk přijde, je nutné jej zavřít. Omezit jej na svobodě
do doby, než se vyřeší, kdo je a jestli opravdu je to on. Když na to
vrhneme veškeré síly, tak ten proces může být v řádu dní. To nejsou
měsíce ani týdny. Jen nám musí Řekové a Italové říci, kolik od nás
chtějí lidí. Zatím v Řecku působí 11 našich policistů. Když zjistíme,
že je to ekonomický migrant, tak toho člověka musíme vrátit bez toho,
abychom mu umožnili se volně pohybovat po Evropě. Pokud tyto věci věci
nejsme schopni zajistit – a k tomu měly sloužit hot-spoty, které nemohou
být průtokové zařízení, kam přijdete, dáte tam nějaké doklady, které
ani mnohdy nemáte, a získáte řecký dokument – Řekové dnes vydávají
čtyři druhy dokumentů. Jste vyfocen, zaplatíte si cestu na pevninu a jdete
dál do Evropy s tím, že jste případně získali i novou identitu. My jsme
zachytili lidi, kteří měli v kapse irácký pas a v ruce měli řecký
dokument, že jsou Syřani. Na úplně jiné jméno. Když se naši policisté
ptali: „Jak se vám to povedlo?“ tak oni na to říkali, že oni pasy vůbec
nechtěli. Víte, kde je problém? Když jednou v Řecku dostanete doklad, že
jste Syřan s nějakým jménem, tak už jste Syřan na věčné časy. Už
nejste nikdy v životě schopni toho člověka identifikovat a najít. Nebo jen
velmi, velmi složitě. Robert Kaliňák vyprávěl o člověku, který měl
čtyři identity. Procházel Evropou, zachytili jej v nějaké romské osadě u
Košic, kde byl ubytován u nějakých lidí. To přece není možné, aby měl
čtyři identity. Tomu člověku musí být sňaty otisky, ty musí být v
centrální databázi a Evropou pak musí procházet s touto identifikací.
Jinak nejsme schopni řešit naši bezpečnost,“ pokračoval Chovanec.

„Pomáháme lidsky, finančně, materiálně, radou, ale nemůžeme hlasovat
pro nesmysly, nemůžeme se utápět v takzvané bezbřehé solidaritě. Musíme
být schopni nést následky svých činů. Když se podíváte na situaci v
Německu i v ostatních evropských zemích, tak jediný výsledek této
politiky bezbřehého vítání je nárůst takzvaných hnědých hnutí, ať je
to Le Penová ve Francii, nově Kotleba na Slovensku, nebo když se podíváte
do Holandska na Wilderse. V každé zemi se rodí takovéto nové hnutí.
Francouzi byli nadšeni, jak Le Penovou zastavili dvoukolovými volbami. Ale
budou volby do Evropského parlamentu a ty dvoukolové nejsou, a tak se může
stát, že nám zhnědne i ten Evropský parlament. Takže buď přesvědčíme
občany evropských zemí, že to myslíme dobře a dokážeme to řešit, anebo
se nám stane to, že lidé nás vymění za jednoduchá řešení – a bude to
naše vina.“

Tanečky kolem dvacítky Eritrejců

„Stalo se, že byla akce, kde se scházeli ministři vnitra. V odpoledních
hodinách mělo být setkání zástupců zemí na balkánské trase včetně
Turecka. Ti lidé přijeli, byli tam Turci, bylo to na začátku debat, co s
tím a jak nám mohou pomoci. Po hodině se zástupce EU omluvil, že už nemá
čas, že musí do Itálie, kde má prvních 19 realokovaných. Takže odjel do
Itálie, kde letadlo italské armády odváželo 19 Eritrejců do Švédska,
Bylo tam více politiků než těch realokovaných. Všichni jim zamávali,
popřáli nový život; a tři týdny potom, kdy jsme měli těch prvních 19
lidí ze 160 000 plánovaných a 600 opravdu realokovaných, tak Švédsko
řeklo, že je plné. Že chce, aby se realokovalo jinam. V Evropě se řeší
politika formou takzvané politické korektnosti. To znamená, že ty
nepříjemné věci se neříkají. To musí skončit. Evropa musí začít
táhnout za jeden provaz. A chci pevně věřit, že tento summit se k tomu
nějak přiblíží, ale začátek jednání, kdy Turci chtějí další 3
miliardy eur, mi nahání trochu strach, jak to vlastně bude.“

Mrazivá realita

„Jaká je realita? 160 000 lidí přišlo od začátku roku do Evropy. Oproti
loňským či předloňským zimám je to číslo několikanásobné.
Jednoznačně se ukazuje, že proud pokračuje. Další problém, který nám
vzniká, je Afghánistán, kde 1,5 milionu Afghánců je mimo domov a znovu zde
akcelerují boje. V Afghánistánu se vytvořila velice funkční síť
převaděčů směrem do Evropy. Musíme tedy řešit i tu afghánskou cestu,
nejen Sýrii či Irák. Vedle toho je tu Afrika, Magreb, Maroko, další země,
kde se lidé budou chtít tlačit do Evropy také. Ona je to pak davová
psychóza. Já jsem byl nedávno v Keni. Tam když vidíte sebe modernější
budovu nebo sebe ubožejší domeček, skoro chatrč, tak mají jedno společné
– mají anténu. Myslet, že ti lidé nemají informace, je holý nesmysl. I
tam funguje internet, Twitter a Facebook a nedej bože, aby si ti lidé jednou
řekli nebo dostali informaci, že Evropa zavírá. Tak ten tlak bude enormní.
Já bych strašně přál svým nástupcům, ministrům vnitra, kteří přijdou
po mně, aby si říkali – ono všechno špatné se vyřešilo, migrace se
vyřešila...

Spíše se však obávám, že doba bude složitá, protože i v té Keni lidé
debatují nad tématem El Ňiňo, nedostatek vody, odchod jinam za lepším
životem. Když se podíváte jenom v té Keni, kolik jde kolem druhé, třetí
hodiny malých dětí ze škol, to jsou stovky a stovky malých kluků a holek,
stovky a tisíce mladých Keňanů, kteří za pár let budou mít děti a
vzhledem k tomu, že dnes je tam moderní léčba, dětská úmrtnost je
nižší, než byla, tak tam vidíte obrovský boom porodnosti. A ti lidé,
pokud se tam zhorší klimatické podmínky, tak budou mít tendenci do Evropy
nebo kamkoliv do světa, kde ta voda bude, odcházet. To znamená, že se může
stát, že, co dnes zažíváme jako migrační vrchol, bude pro mé nástupce
slabý odvar. A buď se teď naučíme řešit ochranu své hranice a budeme
připraveni na věci budoucí, anebo se můžeme dočkat ještě větších
problémů, než v jakých jsme teď,“ ukončil svou úvodní řeč Chovanec.

NATO versus NATO

A nastaly dotazy. Starší pán: „Chtěl bych pana ministra upozornit, že
migrační krize má zajímavé podhoubí; a jak byla zlikvidována první
Tsiprasova vláda. Další rošáda s ruským letadlem nad Tureckem. Je to
směšné a zákeřné. Řecku je nutné odpustit část dluhů a umožnit, aby
nebylo na kolenou. Jestliže mezi Řeckem a Tureckem je šest kilometrů moře a
Řecko si na přání Německa a Francie nakoupilo například lodě a ponorky,
které se do těch úžin nedostanou, o tom by se mělo mluvit...“

Chovanec na to reagoval slovy: „Řecko se samo rozhodlo vydat obrovské
peníze na zbrojení. A zbrojili proti jiné zemi v NATO, proti Turecku. Když
se podíváte na evropské spory, tak Makedonie nemůže vstoupit do EU kvůli
svému názvu a sporům s Řeckem. Řekové by měli ukázat alespoň nějakou
míru pokory tím, že zaplatí své dluhy, a když je neplatí, tak alespoň
vytvoří funkční záchytné zařízení. My je o to prosíme přesně rok. V
minulosti jsme jim dali 450 milionů eur, což je skoro 10 miliard korun na
řešení migrační krize. Teď přišel premiér Řecka si říci o dalších
400 milionů eur. Nechť je má, ale aby byly výsledky. Když naše vláda
uloží Ministerstvu vnitra nebo obrany vytvořit hot-spoty, tak je do třech
měsíců vytvoříme a troufám si říci, že za třetinové náklady. Kde je
vůle, cesta se najde. Ale v Řecku ta vůle prostě není. Jestli ministr
vnitra poté, co si od nás vezmou 10 milionů korun, a poté, co jim tam
pošleme za 4,5 milionu materiál, řekne na adresu ČR, že jenom kibicujeme a
nepomáháme, tak já tam nevidím ani špetku pokory. Mohl bych vám ukázat
čtyři pět mailů, co jsme Řekům posílali: Co chcete? Lidi, peníze,
materiál? Rok... Odezva? Nula. Stejné dopisy šly do Itálie. My jsme Řekům
určitě připraveni pomoci, ale oni musí projevit elementární vůli, že
Evropě chtějí pomáhat. Nemůže to být o tom, že pošlou migranty směr
Evropa a víc je to nezajímá. Uvědomme si, že dnes na řeckém území je 30
000 migrantů. To je dvoudenní kvóta, kterou do Evropy posílali. A Řecko už
se hroutí z 30 000? Kde je závazek Řecka, že na svém území vybuduje
záchytné zřízení pro 60 000 lidí? Já jim nechci škodit, já chci za
naše peníze nějaké výsledky. Že nás nepochválí, že jim pomůžeme, to
čert vem, ale alespoň určitou míru pokory a snahy – to tam nevidím.“

Volba: 170 euro za měsíc nebo za den

Další dotaz byl od muže středního věku, evidentně naštvaného: „Jaké
procento znásilněných a unesených žen je pro vás únosné, A také bych
chtěl nějakou pokoru od vás, protože nás se to dotkne nejvíce!“

„Pro mne únosná míra znásilnění a obtěžování českých žen je na
úrovni nula procent. Žádná,“ uvedl rozvážně ministr Chovanec. „V
České republice je nyní 70 migrantů. V Bělé-Jezové je nyní 9 lidí. Jsme
jednou z nejméně migrační krizí postižených zemí a to je i tvrdým
přístupem k vymáhání práva. My si na své území nikoho neprověřeného
nepouštíme. Ani jednoho člověka. Zavázali jsme se k přijetí 1600
migrantů, u čehož jsme byli zčásti přehlasováni, tak jsme se dobrovolně
zavázali, že přijmeme 1100 lidí. Do dnešního dne jsme nebyli schopni
nikoho přijmout, protože Řekové a Italové si neplní podmínky toho
projektu a nejsou schopni nám předat migranty, kteří by byli prověřeni a
které bychom mohli převzít. Zatím jsme tedy nepřijali nikoho.

Přijelo z domluvených 154 křesťanů na bázi dohody křesťanské obce se
státem, to není projekt státu, tak přijelo zhruba 50 lidí. Já nevím,
jestli tady zůstanou, nebo nezůstanou. Podobné projekty byly v Polsku, kam
přijelo 150 křesťanů. K dnešnímu dni tam není žádný. Všichni jsou v
Německu a ve Švédsku. Podobný projekt je na Slovensku, kde by nyní měli
odcházet do rodin, a uvidíme, zda na tom Slovensku zůstanou, či nezůstanou.
Obávám se, že tyto projekty posunou ty migrující blíže k cílové zemi,
kam odejdou.“

„Bojovali jsme intenzivně proti kvótám. Byli jsme přehlasováni. Kdyby se
dnes znovu hlasovalo, tak si myslím, že už většina pro se nenajde. Do té
doby, než budeme schopni zjistit, že ten pan Ali, kterého nám nabízejí,
nemá kriminální minulost, že nemá vazby na Islámský stát nebo na jinou
teroristickou organizaci, tak buďte ubezpečen, že se na území České
republiky nedostane. Myslím si, že podle evropského práva není možné tu
migrující osobu držet na území státu, kde nechce být, a celkový pokus o
kvóty skončí tím, že ti lidé přijdou do ČR, jedinou motivaci budou mít,
že čerpají sociální dávku na úrovni 170 euro a oni po několika málo
dnech odejdou do cílových zemí, kde si za jeden den práce na černo
vydělají tolik, co u nás na sociálních dávkách dostanou za měsíc. Z
tohoto pohledu projekt jakýchkoliv kvót nebude fungovat.

Problém je ten, že všichni migranti na území Evropy a Schengenu budou
vybaveni dokumenty, které jim umožňují volný pohyb po Schengenu. Tam vidím
větší obavu, než v těch několika desítkách nebo stech, kteří, věřte,
budou pod kontrolou bezpečnostních orgánů. Spíš se bojím toho, co se
stane, až v Německu, ve Švédsku, Dánsku, Belgii se nebude těmto lidem
líbit, budou se vracet zpátky, nebo tu budou plnit nějaké úkoly.“

Zkreslují média islám?

Žena ve středních letech apelovala, aby se udělala nějaká práce v
médiích, nelíbí se jí zkreslování islamismu. „Když jsem studovala na
univerzitě v Bratislavě, tak tam studovali zahraniční studenti, kteří s
námi neměli žádné problémy. A teď se z nich v médiích dělá
kriminální živel.“ „Na začátku byla v médiích široká fronta na
podporu migrantů, postupem času se to nějak otáčí. Média primárně
potřebují nějaký střet. Nemyslím si, že tu vedeme souboj s islámem. My
jen chceme vědět, kdo je na našem území,“ opáčil Chovanec. „To je ta
frustrace zemí na balkánské cestě. Tam přijíždí normální turisté a
čekají ve frontě s autem, mají pas a vízum a čekají hodinu dvě tři
hodiny, až na ně vyjde řada; a vedle nich prochází stovky lidí bez
jakékoliv kontroly. My popíráme soudržnost těchto států. Nevedeme válku
s islámem. V naší zemi je půl milionu cizinců. Já chci vědět, kdo se
nám tady pohybuje, já chci vědět, že tady nemáme vznikající buňku
al-Káidy, která za půl roku, za rok, za dva, nebo za pět let udělá
teroristický útok, protože dostane pokyn z Facebooku odněkud z pouště. My
nevedeme válku se slušnými lidmi. Ale je potřeba ty lidi držet co nejvíce
blízko jejich domova, aby se vrátili. Kdo to tam obnoví, když se celá elita
Sýrie a Libye vystěhuje? Pak tam ta deziluze a chudoba bude desítky a
desítky let.

Turkovi vadí víc než Islámský stát Kurd. Turecko se dnes cítí ohroženo
nově vznikajícím Kurdistánem. Kurdové jsou zatím autonomní součástí
Iráku. Otázkou je, jak dlouho to bude trvat, než budou mít ambici se
rozkročit a získat území v Turecku a ve dalších dvou nebo třech
stávajících zemích. To je první problém. Druhý problém je Írán. Je to
země, která chtěla vždycky v této oblasti dominovat. Podívejte se, jak
zbrojila Saúdská Arábie, kolik nakoupila letadel v přepočtu na jednoho
obyvatele a zjistíte, že se přezbrojila. Proč? Oni tu enormní vojenskou
sílu neumí moc používat, protože dnes v Jemenu intervenují a výsledek
není nic moc, ale tato oblast nebude pokojná ani za půl roku, ani za rok a
možná ani za dvacet. Do toho vstupují velmoci, z jedné strany USA, z druhé
strany Rusko.

Je to jak Papinův hrnec a doufám, že se neucpe ten ventil. Islámský stát
má dnes franšízy, třeba Boko Haram v Nigérii, hlásí se k nim v Libyi. Kdo
si přečte Korán tak zjistí, že je to náboženství klidu, míru a pokory.
Jen část lidí jej zneužívá pro své cíle a staví jej tak, že ten, kdo
je nevěřící, nemá právo na existenci.“

Chmura Německa

„Když se podíváte na to, co Německo vydá na milion migrantů, tak podle
přepočtu to bude stát takové peníze, které by vyšly na 20 milionů
migrantů mimo Německo v oblastech zemí, kde ten konflikt je. Uměli bychom
zabezpečit téměř celou migrační vlnu za stejné peníze, které to dnes
stojí Německo. Spolková republika má jednu velkou chmuru. Podle Světové
banky, pokud se chtějí udržet jako ekonomika číslo jedna, musí absorbovat
v následujících pěti až sedmi letech pět milionů pracovní síly.
Otázkou je, zda ti lidé, co přicházejí, jsou tou pracovní silou. Podle
toho, co mi říkal bavorský ministr vnitra, současný stav je – 57 procent
Syřanů nezaměstnaných, 80 procent Eritrejců nezaměstnaných. Je otázkou,
zda toto je ta pracovní síla, kterou potřebují. Jestli SRN potřebuje
pracovní sílu, není nic jednoduššího, než si vytvořit pobočky
pracovních úřadů v uprchlických táborech a přímo tam si vybrat
zaměstnance včetně rodin a vytvořit nějaký letecký most do Německa. A
vyrveme ty lidi i ze spárů převaděčů. V této migrační vlně působí
pro představu zhruba 30 000 převaděčů podle Europolu. Pouze 6 zemí
včetně ČR do Europolu přispívá svými informacemi. Zbytek nepřispívá.

Válka v Sýrii je 4 až 5 let. Všechny sociologické studie tvrdí, že ti
lidé v uprchlických táborech jsou schopni vydržet tři až čtyři roky, a
pak je přepadne frustrace. Měli jsme očekávat, že se to stane. Evropa ale
na to nemá vůbec žádný typový plán. ČR má typový plán na velký
migrační tok z Ukrajiny. Jsme připraveni na to, že pokud by se tam vyhrotil
konflikt, tak z Ukrajiny přijde velké množství lidí; a pro ně jsme zemí
ne tranzitní, ale koncovou. Může se stát, že sem zamíří 10 až 50 000
lidí. To jsou typové plány, se kterými operujeme. Palec nad oběma konflikty
má dnes Rusko, se kterým se musí mluvit. Osobně se bojím ekonomicky
destabilizovaného Ruska. Ruská federace každý barel ropy, který vytěží a
prodává, tak prodává se ztrátou. Destabilizované Německo a
destabilizované Rusko je trauma pro Evropu. Otázka je, co bude pak, jestli se
nepokusí vyvézt své problémy mimo hranice. To je to, čeho bych se obával
víc než války s islámem. Islámský stát jednou porazíme. Neporazíme
myšlenku a frustraci, že po roce 1918 nevznikla Velká Arábie a neporazíme
ten sen Kurdů mít vlastní stát. A ani ambice Turecka, Saúdské Arábie a
Íránu.“

Ach to „evropské“ Kosovo

Připomínku měl pak muž ve středních letech: „Před arabským jarem jsem
tuto oblast procestoval. U Mekky v Saúdské Arábii je připraveno ubytování
až pro 3 miliony poutníků, které se využívá jednou za rok. Kdyby o to
stáli, tak by mohli ubytovat své bratry, muslimy.“ A poté zazněl ještě
poslední dotaz starší ženy: „Říká se, že jsou ti migranti zubožení,
ale když jsem přijedou, tak jsou oblečení, vezou si s sebou batoh. Kdo je
živí, kdo je vybavuje?“

Na to Chovanec odpověděl: „Podle některých odhadů je na cestě 20 až 60
milionů lidí. Jen ve vlastní Sýrii je to 6 až 7 milionů. V Turecku je 2,5
milionu lidí ze Sýrie. Malá část je v táborech, větší část je
rozprostřena po Turecku, většinou v nějakých privátech. Za 2,5 až 4
tisíce eur vás zločinecké skupiny dovezou až někam do Řecka, případně
k německé hranici.“

Dále pak hovořil o případu, kdy rodina prodala hluboko pod cenou dům a
odešla do Evropy, ale tam si uvědomila, že budou občany druhé kategorie. Z
toho prý vzniká frustrace. „Toho se bojím. Jako v případě Alžířanů
ve Francii, ta druhá, třetí generace se radikalizuje, protože s tou zemí,
kde nyní žijí, se nikdy neztotožnila, necítí se být Francouzi, takže v
pařížských vzdálenějších částech každý večer hoří auta, je tam
kriminalita. Tady vidíme, že snaha o hlubší integraci se ve Francii
nepovedla a nepovedla se ani v Itálii. Velmi složitě se daří ve Španělsku.
Myslet si, že jsme schopni integrovat několik milionů lidí... všichni,
kteří přišli, mají nárok na slučování rodin. Podle koeficientu je to
myslím krát šest až sedm. Z toho plyne, že když je tam půl milionu až
600 000 lidí bez rodin. Krát šest je tři miliony, kteří by měli přijít
už legálně do Německa. Bude velká tendence se soudit, bude velká tendence
neziskového sektoru pomáhat v těch žalobách a zatím v minulosti to bylo
úspěšné.

V minulosti přicházelo do Německa ročně 50 000 lidí z Kosova. Z toho
Kosova, kde už léta platíme policisty, soudce, státní zástupce. To jsou
jasní ekonomičtí migranti. Teď se to změnilo. Jako stratég Islámského
státu si přece rozprostřu do té vlny nějakého svého člověka, abych tu
měl svého člověka.

Ostatní si ale platí vše sami. Až se jednou ti lidé budou vracet, musí se
Evropa rozhodnout, zda jim dá peníze na cestu zpátky nebo jak jim pomůže.
Nebudou schopni našetřit tolik, aby se vrátili zpět a začali tam nový
život. Wahhábismus Saúdské Arábie je nebezpečný a pustit si do Evropy 200
mešit... myslím si, že ty peníze raději oželíme,“ uvedl na samotný
závěr půldruhahodinového setkání ministr vnitra Milan Chovanec.

Choices:
- rozhořčení
- soucit
- jiná
- missing
- strach
- nenávist